GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ישראל שוורץ: כמו שנאמר על ידי נציג אחד הבנקים, כל אדם שרוצה להגיע אל הוועדה, מגיש בקשה בבנק, הבנק מעביר את התיק אלינו ולא נתקלנו ולו במקרה אחד של בנק שסירב להעביר תיק לדיון בוועדה העליונה.
אמנון כהן: מה סמכויותיה של הוועדה העליונה?
ישרל שוורץ: הוועדה העליונה דנה בפריסת חובות משכנתא, כולל חוב פיגורים ותקופות ארוכות יותר.
ישרל שוורץ: כדי להמחיש, בשנת 2000 דנו ב-1,146 מקרים, מהם אישרו 873 מקרים.
אמנון כהן: מה קורה עם הלווים שהם לא זכאי משרד השיכון?
ישראל שוורץ: מי שלא זכאי לא בבית ספרינו.
אמנון כהן: איפה הוא נופל?
ישראל שוורץ: זה לא בתחום אחריות משרד השיכון.
אמנון כהן: ואם הוא לקח גם משכנתא וגם הלוואה משלימה, מה קורה אתו?
ישראל שוורץ: הוא תחת קטגוריה של זכאי משרד השיכון.
ישראל שוורץ: צריך להבדיל, אם אדם זכאי רק ל-15 אלף שקל ממשרד השיכון ולקח עוד 200 אלף שקל מכספי הלוואה משלימה, אנחנו אחראים עליו, אפילו ולקח שקל אחד.
ישראל שוורץ: אבל אם אדם לא זכאי משרד השיכון והחליט לעשות מעשה, לקנות דירה שנייה, שלישית, ראשונה, אני חושב שכאן אנחנו כנציגי הממשלה לא דנים בו.
ישראל שוורץ: הוועדה הבינמשרדית שהיא בראשות האוצר ובהשתתפות משרד השיכון, ההחלטות מקובלות על שני המשרדים, אין שם רעים וטובים, שני המשרדים שותפים להחלטות יחד עם הבנקים.
ישראל שוורץ: הבנקים הוצגו כאויבי העם, הוועדה הבינמשרדית מקבלת החלטות וההחלטות האלה יחד עם הבנקים חלות גם על הבנקים.
שלומית קאולמן: זאת לא חובה, זו המלצה.
ישראל שוורץ: ההחלטות מחייבות.
ישראל שוורץ: ההחלטה של הוועדה הבינמשרדית היא תמיד על דעת הבנק.
ישראל שוורץ: בשנת 2000 למשל הובאו 1,246 מקרים, נמחקו חובות ל-253 מקרים.
ישראל שוורץ: סכום המחיקה היה 43 מיליון שקל.
אמנון כהן: אם החוב נמחק, זאת אומרת, שהמדינה משלמת את החוב?
ישראל שוורץ: גם המדינה מחקה וגם הבנקים מחקו, סך הכל, 43 מיליון שקל.
ישראל שוורץ: הבנקים תמיד שותפים למחיקה, המחיקה לא נכפית עליהם, זה נעשה בשיתוף פעולה.
ישראל שוורץ: כמו שאמרתי, נמחקו 43 מיליון שקל, אי אפשר להסיק שכל הבנקים רעים, הממשלה המרושעת, ורק הנושה טוב ומתנפלים עליו.
אמנון כהן: איך אפשר להגיע לוועדה הבינמשרדית, רק באמצעות הבנק?
ישראל שוורץ: באמצעות הבנק כי כל התיק מנוהל על ידי הבנק.
ישראל שוורץ: הנוהל הוא, שכל כמה זמן הבנק מביא תיקים לפי סדר הבנקים ומנסים לגמור אתם.
אמנון כהן: לוועדה העליונה כל אחד יכול לפנות?
ישראל שוורץ: הכל באמצעות הבנק.
עינת רביד: מישהו הזכיר כאן את נושא חוק הערבות ואמר שהתיקון של חוק הערבות הביא להגברת האכיפה של מימוש.
עינת רביד: אני חושבת שהתיקון היה בהחלט ראוי משום שאם לא היו עושים את זה אז היו מגיעים לדירתו של הערב, שזה מצב הרבה יותר חמור.
עינת רביד: אני יכולה להזכיר, שגם כאשר מעקלים מקרקעין ולא רק בדרך של משכנתא, אפשר בסופו של דבר למכור את הדירה.
עינת רביד: לכן, אין ספק שזה היה תיקון ראוי בהחלט.
עינת רביד: הנושא של פתיחת מספר תיקים במקביל, לא ידעתי על הבעיה הזאת.
עינת רביד: אני רוצה לציין, שלפני מספר חודשים תיקנו תקנה 28א' לתקנות ההוצאה לפועל - - -
קובי אשכנזי: סיכמנו שזה לא במקביל, זו נקודה חשובה.
עינת רביד: אני מדברת על כך, שפותחים תיק נגד האישה ונגד הבעל בעת ובעונה אחת.
קובי אשכנזי: זה לא הליך קיים, לא יכול להתבצע הליך כזה, אין דבר כזה.
אמנון כהן: יש דבר כזה, יש כאן פונה שטען זאת.
עינת רביד: משרד המשפטים קבע תקנה משום שהובאה לידיעתנו תופעה רווחת של פתיחת מספר שטרות, היו פותחים מספר שטרות בהוצאה לפועל על מנת להגדיל את שכר הטרחה.
עינת רביד: אמרנו, שבכל מקרה שבו ניתן להגיש את אותו התיק את כל השטרות בעת ובעונה אחת, נדרשים לעשות זאת עורכי הדין, ואם עולה על כך החייב, הוא יכול לבקש להפחית את שכר הטרחה מראש ההוצאה לפועל.
עינת רביד: ובכן, אם יאמרו לנו שאכן יש בעיה כזאת ויראו לנו נתונים, באותה רוח של תקנה 28א' בנושא השטרות, אנחנו יכולים לפעול גם בנושא המשכנתאות.
עינת רביד: באופן עקרוני, חוק ההוצאה לפועל לוקח משכנתא ומתייחס אליה כאל פסק דין, מבחינתו זה בסך הכל הליך אוטומטי שהוא צריך לממש אותו.
עינת רביד: אבל יש כמה כללים, ראשית אזהרה שחייבת להגיע לידי החייב.
עינת רביד: אזהרה שלא הגיעה לידי החייב אי אפשר לפתוח את ההליך.
עינת רביד: לכן, כל אותם מקרים שבהם אומרים, שזה לא הגיע לידיעתנו, זה לא צריך להיות כך ועל בסיס זה אפשר להתחיל מחדש.
עינת רביד: נושא נוסף, עד לאישור המכירה, החייב יכול לפדות את החוב ולשחרר את הדירה.
עינת רביד: השומה חייבת להיות מעודכנת.
עינת רביד: שומה שאיננה מעודכנת – יש על כך פסק דין של בית משפט מחוזי – וכאשר נמכר נכס באופן מהותי פחות מערכו, המכירה יכולה להיות בטלה.
עינת רביד: אני מניחה, שבאופן מהותי זה פחות מ-50%.
עינת רביד: כמו כן, חייבים להודיע אם יש קשר בין הכונס לבין הקונה.
עינת רביד: חייבים להודיע על כך לבית המשפט על מנת שיידע ויוכל לשקול ולהביא זאת בחשבון.
אמנון כהן: ואם הוא בן דודו?
עינת רביד: אני אומרת כל קשר מסוג זה, אפילו אם הוא שותף למשרדו, צריך ליידע את בית המשפט.
עינת רביד: בעצם, כונס נכסים כמו עורך דין הוא נאמן.
עינת רביד: על פי החוק על כונס הנכסים יש אחריות וחובות והוא כפוף באופן אישי לדברים שהוא גרם, לכן אם יש תביעות כנגד כונס נכסים, אפשר להגיש אותן.
עינת רביד: גם כלפי עורך דין כמובן, בוודאי בתפקידו ככונס משום שהוא ידו הארוכה של בית המשפט, כך זה נקבע ובהחלט הם חשופים לתביעות ככל שהם אינם פועלים על פי הדין.
עינת רביד: נושא אחרון הוא שכר הטרחה.
עינת רביד: אני אגיד את הסעיף בחוק.
עינת רביד: סעיף 10 לחוק הוצאה לפועל קובע, שזוכה המיוצג על ידי עורך דין בתיק, זכאי לשכר עורך דין כאמור בתעריף המינימלי שנקבע לפי סעיף 81 לחוק לשכת עורכי הדין - כאן אני מייצגת את הסיפא שאפשר להשתמש בה, חייבים לא משתמשים בה משום מה ואני מנצלת את ההזדמנות לומר את זה - זולת אם קבע ראש ההוצאה לפועל שכר אחר על פי בקשה שהוגשה לו.
עינת רביד: כלומר, ניתן בהחלט להגיש לראש ההוצאה לפועל לומר, במקרה הזה הוא כמעט שלא פעל, לא הייתה לו כמעט עבודה, כלומר, לנסות לשכנע את ראש ההוצאה לפועל להפחית את סכום שכר הטרחה.
אמנון כהן: שכר הטרחה נקבע על ידי סך המשכנתא או על פי חוב הפיגורים?
קובי אשכנזי: שכר הטרחה נקבע לפי שווי המכר.
עינת רביד: אני יכולה לבדוק זאת, אבל יש כמה הליכים בעניין הזה.
עינת רביד: שכר הטרחה נקבע לפי התעריף המינימלי שנקבע על ידי לשכת עורכי הדין והוא בעצם מוכנס לתוך חוק ההוצאה לפועל.
עינת רביד: השלב הראשון, על פי זה קובעים את התעריף.
עינת רביד: בשלב השני, לפי הפסקה ולפי כבוד השופט בר-אופיר בספרו, נהוג לתת כ-6% על מימוש של נכס.
עינת רביד: כך אני יודעת, אבל אני יכולה לבדוק זאת יותר לעומק.
אמנון כהן: אם כך לא על פי ריבית הפיגורים אלא על פי הנכס.
עינת רביד: פיגורים זה משהו אחר, פיגורים זה תביעה בסדר דין מקוצר.
יצחק בקאל: מתי מגיעים למימוש?
יצחק בקאל: אחרי שיש פיגור ולא שילמו, בסוף התהליך מגיע החלק של המימוש.
אמנון כהן: יש לי תחושה, אולי צריך לתקן את התקנה, יש משהו לא ברור, החשש שלי, שקביעת שכר הטרחה נעשית מלכתחילה על פי מימוש הנכס ולכן הסכומים קופצים מעלה מעלה.
קובי אשכנזי: שכר כונס נפסק אחרי המכירה.
אמנון כהן: אני חושש שיש כאן פרצה כלשהי ומנצלים אותה לטובת עורכי הדין.
קובי אשכנזי: שכר כונס לא יכול להיפסק אם אין כונס.
קובי אשכנזי: שכר כונס נפסק מתוך תמורת המכירה.
קובי אשכנזי: אם עוד לא מונה כונס, ממילא לא יכול להיות שכר כונס.
קובי אשכנזי: בית משפט לא פוסק שכר כונס אם כונס הנכסים לא ביצע את המכר.
קובי אשכנזי: הדברים מאוד פשוטים, ברגע שכונס הנכסים ביצע את המכר מתוך תמורת המכירה ומתוך הכספים שהוא מימש במכירה, רק מתוכם נפסק שכר הכונס אחרת אין מאיפה לשלם אותו.
אמנון כהן: מהפניות שהופנו אלינו הבנתי, שלעורכי הדין יש שאיפה שלא להגיע להסדר פיגורים אלא מלכתחילה להתחיל לממש את הנכס על מנת שיקבלו את הסכום המרבי של שכר הטרחה.
אמנון כהן: זאת התחושה שלי ואני רוצה לבדוק אותה עד הסוף.
עינת רביד: ראשית, אני אשמח לבדוק את הטענה של היושב ראש.
עינת רביד: זה רק יועיל.
עינת רביד: ככל שידוע לי, כאשר פותחים תיק בהוצאה לפועל, צריך להבחין בין המימוש לבין שלב הפיגורים, בשלב הפיגורים, כאשר מגישים תביעה לבית המשפט, מי שקובע זה השופט.
עינת רביד: השופט קובע את שכר הטרחה, הוא מתווסף לתיק והוא הולך אחר כך בהליך אחר להוצאה לפועל.
עינת רביד: לגבי מימוש המשכנתא בלבד – אני לא מדברת על הליך של בית משפט - יכול להיות שכאשר מוגשת המשכנתא למימוש מיידי, עליה נקבעים האחוזים של שכר הטרחה והם מתווספים אוטומטית.
עינת רביד: צריך לבדוק את הסוגיה הזאת.
אמנון כהן: זה מה שחשוב לי לדעת.
עינת רביד: אם הוועדה מוכנה להפנות אליי שאלה רשמית עם נתונים, ננסה לבדוק אותה ככל שנוכל.
עינת רביד: יש עוד שני סעיפים, האחד סעיף 38 לחוק ההוצאה לפועל.
עינת רביד: סעיף 38 לחוק ההוצאה לפועל, ניתן להתנות עליו אומנם בשטרי המשכנתא, אבל יש שטרי משכנתא שלא מתנים עליהם וצריך לדעת שאז חייבים לתת לך סידור חלוף, כלומר, לאדם צריך לתת על פי חוק מדינת ישראל סידור חלוף, שהוא לא בהכרח אותה דירה כמו שהייתה לו – בוודאי שלא, הרבה פעמים זה הרבה פחות מזה – ונושא נוסף, סעיף 33 לחוק הגנת הדייר, שהוא מאוד מוגבל ומצומצם, וגם עליו אפשר להתנות בשטר המשכנתא, אבל הוא מאפשר לאדם להיות דייר מוגן למרות שדירתו עומדת לפירעון.
עינת רביד: דבר שמאוד מעלה את היכולת שלו להישאר בדירתו.
עינת רביד: מספר הדירות שאכן יכולות להגיע לזה הן לא רבות מכיוון שרק דירות שרשומות בטאבו יכולות להגיע לזה, אבל מי שאכן נמצא במצב הזה צריך לדעת, שיש לו את הזכות הזאת.
יצחק בקאל: חשוב להדגיש נקודה אחת והיא עיקרית, שכל עוד יש הלוואת זכאות בתיק ולא משנה מה הפרופורציות של גודל ההלוואה בבנק, זה נחשב כהלוואה שמטופלת בוועדה.
יצחק בקאל: שמענו כאן מקרים שונים, אבל מעבר למקרים הספציפיים הקשים, ישנם מקרים בסדר גודל של 750-800 אלף תיקי משכנתאות פתוחים בבנקים למשכנתאות.
יצחק בקאל: יש בין 40 ל-50 אלף זכאים מדי שנה, וכ-100 משכנתאות בשנה, כל שנה שנוספות, כולל החופשיות.
יצחק בקאל: אנחנו מדברים על מספרים די גדולים, נכון שכל מקרה מזעזע לגופו, אבל צריך להיכנס לפרופורציות, אנחנו בסך הכל מדברים על אחוזים מאוד קטנים.
אמנון כהן: בגלל מצב המשק יש פניות רבות בחודשיים האחרונים.
יצחק בקאל: דווקא מעניין שהפיגור בכספי אוצר הם דווקא קטנים בשנים האחרונות ולא גדלים.
יצחק בקאל: אני מוכן לשלוח לאדוני נתונים בעניין, גובה הפיגור ב-3-4-5 החודשים האחרונים הוא במגמת ירידה.
יצחק בקאל: חשוב לומר, בהיכרות ארוכה שלי עם הבנקים, הם נוטים שלא לממש נכסים, לא בגלל טוב ליבם, צריך להבין שהליך מימוש מצד אחד עולה הרבה כסף לבנק ומצד שני הבנק מוציא הרבה מאוד משאבים בתיק של מימוש.
יצחק בקאל: פקיד אחד שמטפל בתיק מימוש, אותו פקיד מטפל במאה משכנתאות משולמות כסדרן.
יצחק בקאל: עדיף לו להכניס את האנשים למעגל המשלמים מאשר להתחיל בפעילות נגדו.
יצחק בקאל: וזה לא מטוב לבו של הבנק, זה אינטרס כלכלי גרידא, יש על זה ניתוחים ואפשר לבדוק זאת.
יצחק בקאל: לגבי הוועדה הבינמשרדית.
יצחק בקאל: טיפלנו ב-1,246 מקרים בשנת 2000.
יצחק בקאל: סכום המחיקה הוא 43 מיליון שקל.
יצחק בקאל: סכום הפריסות היה 53 מיליון שקל.
יצחק בקאל: כלומר, מחקנו 43 מיליון שקל ופרסנו סך של 53 מיליון שקל.
יצחק בקאל: אני חושב שאלה סכומים מאוד גבוהים וצריך לקחת אותם בחשבון.
יצחק בקאל: הוועדה הבינמשרדית נועדה לטפל בחובות קשים.
יצחק בקאל: הבנק מהווה את הנאמן ושלוחתו של משרד האוצר ומשרד השיכון לטפל בזכאים.
יצחק בקאל: אמר פה חנוך, בהסדר שבין האוצר לבנק, מותר לבנק להגיע לפריסה גם מבלי שהוא בא לוועדה, אלא אם כן הוא עושה את הפריסה שווה בכספי אוצר ובנק.
יצחק בקאל: הוועדה איננה מפלט לאנשים שלא רוצים לשלם.
יצחק בקאל: הוועדה באה לטפל באנשים שנקלעו למצב קשה והם רוצים לשלם, מוכנים לשלם, באים עם הצעה, אפילו משלמים סכום כלשהו ורוצים להגיע להסדר.
יצחק בקאל: הוועדה אינה מפלט.
יצחק בקאל: נתקלנו כבר במקרים, שקיבלנו מבית המשפט פניה, התחיל הליך משפטי, האיש פנה לבית המשפט ואמר, אני באמצע ועדה, ואז השופט הורה לעורכי הדין להודיע לבנק ולמשרד האוצר להקפיא את ההליכים ולהגיע לוועדה, ובסופו של דבר גם לאחר הוועדה האיש המשיך לא לשלם.
יצחק בקאל: יוצא מזה מצב, שדווקא הלווה נפגע כי אם לוקח זמן של 5-6 חודשים שהוא חושב שהוא יגיע לוועדה ושם יש איזה מטה קסם, נמציא נוסחה שנמחק לו את כל ההלוואה, זה לא קורה.
יצחק בקאל: לכן בנוסף לחוב שלו מתווספים ריביות והתשלומים החודשיים שהוא לא שילם.
יצחק בקאל: המספרים שאמרתי בהתחלה הם מספרים די מהותיים, אם תיקח את 43 מיליון שקלים ו-53 מיליון שקלים, לגבי 1,200 מקרים זה המון כסף.
יצחק בקאל: אם תחלק זאת לכל תיק, זה יוצא המון כסף.
יצחק בקאל: זאת אומרת, אנחנו מנסים לתת את הפתרונות הטובים ביותר ובלבד שהלווה רוצה להגיע להסדר.
יצחק בקאל: אם הלווה לא רוצה להגיע להסדר ולא מוכן לשלם מאומה, אין שום ועדה בעולם שיכולה לתת לו פתרון.
יצחק בקאל: צריך להבין, שהוועדה הבינמשרדית מטפלת לגופו של עניין, הבנק מביא את התיק, אנחנו בוחנים על הלווה - - -
אמנון כהן: כל כמה זמן מתכנסת הוועדה?
יצחק בקאל: הוועדה מתכנסת בכל שבוע.
יצחק בקאל: 1,200 מקרים זה המון תיקים, יחד עם 1,100 מקרים של הוועדה העליונה, אנחנו מטפלים ב-2,200 מקרים מדי שנה, זה לא מעט.
יצחק בקאל: אם אדוני יירצה נתונים, אני מוכן להמציא לו, זה בלי המקרים שהבנק מטפל בהם לפני שזה מגיע לוועדה.
יצחק בקאל: זאת אומרת, יש מקרים שהבנק והלווה פתרו את הבעיה במסגרת ההסכמים של המדינה עם הבנק לפני שצריך את הוועדה.
יצחק בקאל: אלה רוב המקרים, הבנק שולח מכתב ללווה, מסיבה כלשהי הוא הפסיק לשלם, הוא מקבל את המכתב, מגיע מייד לבנק, ההנחה שלי שהלווה כן רוצה לשלם, זאת ההנחה, אדם שלקח על עצמו התחייבות כספית, הוא רוצה לעמוד בהחזרים של ההלוואה.
יצחק בקאל: לכן נתנו לזה פתרון בהסכם.
יצחק בקאל: לגבי פנסיונרים, אדוני היושב ראש, לפני כמה חודשים הייתה ישיבה של ועדת הכנסת שדנה בעניין, קיבלנו אפילו מחמאות מחבר הכנסת נודלמן, שהפנסיונרים והעולים החדשים מטופלים היטב בוועדה.
יצחק בקאל: אני חושב שעם העולים החדשים אין בעיה, הוצאנו הוראות לבנקים, שעולים חדשים שמתקשים בהחזרי משכנתא וגם בשכר דירה, יש להם דלת פתוחה.
יצחק בקאל: סוגיית עורכי הדין, צריך לקחת בחשבון את חוק פרוש, תיקון מס' 4 לחוק הלוואות לדיור, שחוקק ביולי 2000, הגביל בצורה כלשהי את שכר טרחת עורך דין.
יצחק בקאל: כלומר, יש חוק שהגביל את הנושא הזה לאחרונה.
אמנון כהן: מי אוכף זאת?
יצחק בקאל: יש חוק במדינת ישראל.
אמנון כהן: יש חוקים רבים במדינה שלא נאכפים.
יצחק בקאל: יש כמה דברים שיושב ראש העמותה גורם לציפיות יתר בין חברי העמותה ואולי הוא קצת מתלהם יתר על המידה.
יצחק בקאל: לומר לחייב: תגיד לשוטר שיביא צו פינוי בכוח, אז השוטר יביא צו פינוי בכוח, זה מה שייקרה.
יצחק בקאל: אני חושב שלא צריך להגיע למצב כזה, בטח לא יושב ראש העמותה צריך לומר כזה משפט.
יצחק בקאל: נניח ויש החזר של 2,000 שקלים למשכנתא והאיש לא החזיר במשך עשרה חודשים, הבנק מתחיל בהליכי מימוש של פיגור, תובע תביעת פיגורים של 20 אלף שקלים.
יצחק בקאל: אם האיש לא משלם, 20 אלף השקלים ממשיכים לצבור ריבית אבל יש גם את 2,000 שקלים כל חודש שהוא ממשיך לא לשלם.
יצחק בקאל: במידה וקצו כל הקיצים והאיש לא מגיע, נאמרו כאן עדויות – אם שמעת בין השורות – לא היה לי, לא יכולתי להגיע.
יצחק בקאל: הבנק לא איזשהו נביא, אם האיש לא בא, לא מתריע ואומר יש לי בעיה, תבואו לקראתי, לא הבנק ולא משרד האוצר יכולים לדעת שיש לו בעיה.
יצחק בקאל: לכן הבנק ממשיך לפעול ולאחר שנה או שנה ושלושה חודשים – כמו הדוגמה שיושב ראש העמותה הביא כאן – נפתחת תביעת מימוש של כלל המשכנתא.
יצחק בקאל: שכר טרחת העורך דין נקבע על מחיר התמורה.
יצחק בקאל: אם מכרו את הבית בסופו של דבר ב-100 אלף דולר, אותם אחוזים נקבעים על ידי יושב ראש ההוצאה לפועל על כל 100 אלף דולר.
יצחק בקאל: זה נכון.
יצחק בקאל: זה מתקבולי המכר.
אמנון כהן: כנראה שהעורך דין שואף לכיוון הזה.
יצחק בקאל: מתפקידו לשאוף לקבל את המחיר הכי טוב, זה גם האינטרס של הלקוח כי ככל שהוא יקבל יותר, אומנם גם שכר הטרחה יגדל, אבל גם הנושה יקבל תמורה גבוהה יותר.
יצחק בקאל: במסגרת הוועדה אנחנו משתדלים לטפל בכל הפניות.
יצחק בקאל: בדקתי את משך הזמן הממוצע בשלושה החודשים האחרונים, מה היה משך הטיפול בוועדה הבינמשרדית בשנת 2000, זה לקח סדר גודל של חמישה שבועות.
יצחק בקאל: זאת אומרת, ברגע שהאיש הגיש בקשה בבנק ועד שהתקבלה תשובה דרך הוועדה, זה ארך חמישה שבועות.
יצחק בקאל: זה פרק זמן סביר שלוקח בחשבון גם את זמן ההגעה של הבאת התיק, הכנת הנתונים, יש חקירת יכולת שמתבצעת על הלווה כי צריך לומר מי האיש, מה מצבו באמת, ועד קבלת התשובה זה סדר גודל זמן סביר.
אמנון כהן: אני מבקש הבהרה ממשרד המשפטים, בתוך צו פינוי אין צו הפעלה בכוח, יש צורך בצו נוסף מהמשטרה לצו פינוי בכוח?
עינת רביד: אני לא יודעת על זה.
אלחנן קרת: אני אעזור לאדוני בעניין הזה, כאשר מוגשת בקשה לצו פינוי, בדרך כלל בתיקים שאני מטפל, באופן אוטומטי ניתן גם צו למשטרת ישראל לתת סיוע.
אלחנן קרת: ללא צו כזה משטרת ישראל לא תיתן סיוע.
בני מזגיני: אבל יש מקרים כאלה.
אלחנן קרת: אדוני, לא הפרעתי לך, שמעתי אותך בסבלנות למרות שלדעתי אמרת דברים רבים לא נכונים.
אלחנן קרת: אדוני היושב ראש, הצו הזה מוצע כדבר שבשגרה.
אלחנן קרת: אם בטעות ראש ההוצאה לפועל נתן פינוי ללא צו למשטרת ישראל לסייע, אנחנו ביוזמתנו פונים ומבקשים צו כזה, אחרת המשטרה לא תסייע.
בני מזגיני: אני רוצה לומר כמה משפטים.
אמנון כהן: ראשית, אני מבטיח ללוות אותך עם הפניות.
אמנון כהן: אני רוצה להודות לך בשם כל אלה שאתה עוזר להם בהתנדבות, אני מודה לך בשמם.
אמנון כהן: כרגע אני לא פוסק מה נכון ומה לא נכון, אם יש לך מכתבים ועובדות על המקרים השונים, נשמח לעזור, אני אשמח להפעיל ולכתוב לכל משרד ממשלתי שמטפל בעניין, ללשכת עורכי הדין, לשרים ולאחראים הישירים על מנת למצות את העניין.
אמנון כהן: אנחנו צריכים למנוע עוול למשפחות שנמצאות במצוקה אם הדברים נעשים בדרכים מקובלות על פי החוק.
אמנון כהן: אפשר להמתיק את הגלולה.
אמנון כהן: ייתכן ויש מקרים של אנשים שנמצאים במצוקה ולא באים להסדיר את עניינם.
אמנון כהן: אז עם כל הרצון לעזור, אי אפשר לדעת.
אמנון כהן: אתה כיו"ר העמותה, כאשר מגיעות אליך פניות, תוודא שפנו קודם לבנק, אולי הוא מחכה בבית שנה ואין לו מאיפה לשלם אז הוא לא ביקש את עזרתו של הבנק.
אמנון כהן: לכן אני מבקש ממך, קודם לוודא שהוא פנה אל הבנק.
אמנון כהן: ברגע שלא נענים ולא באים לקראת הפונה, רק אז להפעיל את כל המערכת.
צבי ליבנה: צריך להבין, ברגע שהבנק נתן אשראי, הוא גם מחכה לקבל תקבולים.
צבי ליבנה: הדבר הכי חמור מצד הבנק, שהלווה נעלם.
צבי ליבנה: אם הלווה בא לבנק ואומר, אני בקשיים, חכה חודש, חכה חודשיים, הבנק יחכה, אבל אם הוא נעלם, לבנק אין אלטרנטיבה.
צבי ליבנה: לווה שיש לו בעיה אמיתית בפיגורים בכספי בנק, לפני שהוא נכנס לפיגורים או בחודש הראשון של הפיגורים הוא בא לבנק ומבקש זמן של חצי שנה להתארגן, אנחנו עוצרים לו את התשלומים למשך פרק הזמן שהוא מבקש ופורסים לו את כל התשלומים על פני יתרת התקופה.
צבי ליבנה: כאשר בא הלווה מראש ואומר, תנו לי פרק זמן לנשום, יכול להיות גם שנתיים, הוא מקבל את זה ברוב המקרים.
אמנון כהן: אני מבקש מיושב ראש העמותה, כאשר אזרח נענה בשלילה ולא באו לקראתו, תפנה זאת אליי, אני לא מדבר על מקרה שהוא נעלם למשך שנתיים ולא שילם, אני רוצה לדעת האם יש מקרים שבהם הלווה מגיע לאחר ההתראה שקיבל ונענה בשלילה.
בני מזגיני: ציינתי בתחילת דבריי, שכוונתי היא לא להתקיף אף אחד אלא המטרה להביא לפתרון הבעיות, אבל נוצר מצב, שהכל ורוד והכל בסדר.
בני מזגיני: יכול להיות שאתם הנציגים – לא כולכם - - -
אמנון כהן: אני מציע לך לאחר הישיבה לשבת כאן עם הנציגים השונים שנמצאים כאן ולנסות לפתור מספר בעיות.
בני מזגיני: אני רוצה לומר בצורה חד משמעית, אני מדבר מתוך עובדות, כל מקרה שהעליתי כאן מלווה במסמכים, אני לא ממציא, אני מלווה את העניין במשך תשע שנים.
בני מזגיני: מעניין, שאף אחד לא דיבר על יישום חוק הריבית, צו הריבית והוראות בנק ישראל.
בני מזגיני: בעצם התעלמתם מהוראות בנק ישראל, מה אומר האבא של כל הבנקים לבנקים עצמם.
אמנון כהן: תכתוב לי מכתב בעניין, אני מבטיח לך טיפול.
בני מזגיני: אני אעמיד את כולם במבחן, אני אפנה אישית לכל משרד ומשרד, אחרי ששמעתי שיש היענות לעזור, אני אשמח לראות זאת בשטח.
אמנון כהן: אני מאוד מודה לכולם, הישיבה נעולה.
אמנון כהן: אנחנו מקיימים המשך דיון.
אמנון כהן: אנחנו ועדה רצינית ולכן אנחנו מבקשים לקבל את הסיכומים או את ההחלטות שמחליטים בדיוני הוועדה תוך פרק זמן מסוים וכאשר לא מקבלים, מקיימים דיון נוסף כדי לראות מה קרה ומדוע לא עומדים בסיכומים עליהם הוחלט כאן.
אמנון כהן: אולי יש סיבות מוצדקות, החלטות שרים, החלטות על מדיניות וכולי, אבל אנחנו נשמע כי הדברים מאוד חשובים וכאובים.
אמנון כהן: אנחנו ממשיכים לקבל פניות רבות מכל רחבי הארץ בקשר להחלפת דירות, בקשר לדירות עמידר, ומקבלים נתונים מהגופים המאכלסים שאומרים שיש דירות פנויות או יש דירות אותן אפשר לשפץ אבל אין תקציב לכך.
אמנון כהן: אני מוכן לסייע, מה עוד שאני יושב גם בוועדת כספים, ואפשר להיעזר בי.
אמנון כהן: אפשר לתקצב את נושא הדירות על-ידי פנייה לאוצר, פנייה למשרד השיכון, לשר, אבל לא קיבלנו נתונים.
אמנון כהן: קיבלנו דברים חלקיים או לא מדויקים ולכן הרגשנו צורך לקיים עוד דיון.
אמנון כהן: סיכום ישיבת הוועדה הקודמת היה שאני אפנה לשר השיכון.
אמנון כהן: נאמר באותה ישיבה לגבי הזכאות לדיור שכל שנתיים הפונים צריכים להאריך את הזכאות שלהם לדיור ואנחנו דיברנו על תקופה של שלוש שנים וזאת על-מנת לא לטרטר את אותם הזכאים.
אמנון כהן: אני חושב שאין הבדל בין שנתיים לשלוש, מה עוד שגם אין דירות במלאי שמתפנות לעתים קרובות ולכן אפשר להאריך את התקופה משנתיים לשלוש.
אמנון כהן: אני מקווה שיש לכם תשובה כי אנחנו לא קיבלנו אותה.
אמנון כהן: ביקשנו פירוט מדויק של עלות השיפוצים של הדירות שלא ראויות למגורים כי הועלו כאן טענות שיש בעיה עם הדירות שעלות שיפוצן הוא מעל 15 אלף שקלים, ואני ביקשתי שנקבל ריכוז ונדע כמה דירות כאלה קיימות.
אמנון כהן: אני לא מדבר על דירות שקיבלו צו הריסה כי הבנתי שבנושאים האלה צריך לטפל מול המינהל.
אמנון כהן: לכן, מה שאפשר לשפץ בעלות של 15 אלף שקלים ומעלה, אם יש דירות כאלה, לא קיבלנו את הפירוט.
אמנון כהן: ביקשתי לקבל תוכנית ביצוע אכלוס של החברות המשכנות במהלך השבועיים הקרובים מאז הדיון וגם כאן לא קיבלנו שום דבר.
אמנון כהן: הדיון הקודם התקיים ב27- בפברואר 2001 ותעשו את החשבון כמה זמן עבר ואנחנו לא קיבלנו תשובות.
אמנון כהן: אמרתי, אנחנו ועדה מאוד חשובה ורצינית ואנחנו עושים מעקב אחרי ההחלטות שמתקבלות כאן ולכן אנחנו מקיימים היום את הישיבה.
אמנון כהן: מהנתונים שקיבלנו מכם היום, מעמיגור אנחנו מבינים שיש עוד 250 דירות שעלות שיפוצן עולה על 15 אלף שקלים.
אמנון כהן: אני מבקש לדעת מה מתכוונת החברה לעשות ואם יש בעיות תקציביות.
אמנון כהן: אני הבנתי מכל נציגי משרדי הממשלה שאין בעיית תקציב והבנו כאן שיש שמונה מיליוני שקלים שמיועדים לנושא הזה.
אמנון כהן: אני לא יודע מה קורה כרגע עם 250 הדירות ויש לציין יש כ50- אלף אנשים או משפחות שממתינות לקבלת דירה כאשר הן מתגוררות בשכירות וכל שנה עוברות לדירה אחרת.
אמנון כהן: בין האנשים האלה יש אנשים קשישים ונכים.
אמנון כהן: לכן כל דירה כאן מצילה משפחה שנמצאת במצוקה קשה ביותר.
אמנון כהן: אני רואה כאן נתונים שאומרים שבידי כל החברות המשכנות ביחד, עד היום יש לנו 2,648 דירות ריקות שלא מאוכלסות.
אמנון כהן: מבחינתי זה נתון קשה ביותר.
אמנון כהן: כאשר יש כ50- אלף משפחות שמחכות ויש 2,648 דירות ריקות ולא מאוכלסות, אני מבין שבחלקן הדירות נמצאות בהליכים כשמישהו עזב או מישהו נפטר ומישהו צריך לקבל, אבל בגדול נראה שהמספרים מאוד גבוהים והייתי רוצה ללמוד כאן את הדברים עוד יותר לעומק.
אמנון כהן: אם אפשר לסייע, אני רוצה לסייע.
אמנון כהן: אמרתי לכם שכל משפחה שנאכלס אותה, הורדנו ממנה סבל רב, מה עוד שמדובר בקשישים, גם ותיקים וגם עולים.
אמנון כהן: כשמשרד השיכון מציע את הדירה שהתפנתה למספר אנשים ואורך זמן עד שמישהו מהם מסכים – לפעמים הקומה לא מתאימה, לפעמים המקום לא מתאים, לפעמים האזור לא מתאים – אמרנו שאולי יש אפשרות להרחיב את מספר האנשים להם מציעים ולתת להם פרק זמן סביר להחליט.
אמנון כהן: לומר שהדירה הוצעה למספר משפחות ומי שיבוא ראשון, יקבל את הדירה.
אמנון כהן: ביקשנו שאם אי-אפשר, לדעת מה המגבלות.
אמנון כהן: אולי יש תקנה מסוימת שלא מאפשרת לכם לנהוג כך ואנחנו מוכנים לעזור לכם בקיום תקנה כזו.
אמנון כהן: בישיבה הקודמת הבנו שיש דירות באשקלון ששיפוצן לא אושר.
אמנון כהן: נדמה לי ששרה צימרמן התחייבה לבדוק את הנושא הזה, אבל לא קיבלנו ממנה תשובה.
אמנון כהן: דובר על עלות השיפוצים של הדירות אבל לא קיבלנו כל נתונים שאומרים אם יש בעיות או האם הכל בסדר.
אמנון כהן: אם הכל בסדר, שפצו, תוציאו את זה לביצוע.
אמנון כהן: אם יש בעיה, תיידעו אותנו.
אמנון כהן: יש עוד דבר שהייתי רוצה לדעת ממשרד השיכון.
אמנון כהן: יש גוף מפקח על חברות האכלוס?
אמנון כהן: אחרי כמה זמן הוא צריך לאכלס, מה קורה עם שיפוצים, האם בכלל החברות מטפלות בשיפוצים?
אמנון כהן: מצד אחד אני שומע שיש דירות ריקות, מצד שני לוקח הרבה זמן לאכלס את הדירות והשאלה האם יש מנגנון שמפקח על הדברים האלה.
אמנון כהן: נמצאים אתנו נציגי משרד השיכון, משרד הקליטה, חברת חלמיש, חברת עמידר, חברת עמיגור וחברת פרזות.
אמנון כהן: נציג חברת שקמונה יגיע יותר מאוחר.
אמנון כהן: בישיבה הקודמת היו אליך פניות ואני מבקש לדעת האם קיבלת תשובות או לא.
אמנון כהן: אני רוצה לשמוע מחברת פרזות בקשר לחמש דירות שמיועדות לקהילה האתיופית, והייתי רוצה לדעת עד מתי נחכה.
אמנון כהן: מחברת חלמיש נאמר לי שיש עשרים דירות בשיפוץ.
אמנון כהן: יש 250 דירות שעלות שיפוצן מעל 15 אלף שקלים והייתי רוצה לדעת מה עושה החברה המשכנת ומה תשובתו של משרד השיכון.
אמנון כהן: בסך הכל בחברת עמיגור בחודש מאי 2001 יש 540 דירות ריקות, כולל אלה שטעונות שיפוץ בסכום של מעל 15 אלף שקלים, כולל מאה יחידות הדיור שלא מבוקשות או בלי מועמדים, ויש עוד 150 דירות בהליכי אכלוס שעליהן אנחנו כבר לא מדברים.
אמנון כהן: בסך הכל כרגע יש 540 דירות פנויות ריקות, כאשר יש 40 ועוד 150 בהליכי אכלוס, שכנראה שני מועמדים שעומדים בתור בקבלת הדירות.
אמנון כהן: לפי הנתונים לחברת שקמונה יש 57 דירות ריקות כאשר מתוכן 11 בשיפוץ, שתיים פלוס אחת בהליך משפטי ואינן ראויות למגורים.
אמנון כהן: ביעד ותיקים מחולקות עשר דירות ריקות, ביעד עולים תשע דירות ריקות נכון למאי 2001.
אמנון כהן: בלי מועמד – ואני רוצה להבין את המושג הזה – יש 19 דירות, עם מועמד 24 דירות, ו43- דירות ריקות.
אמנון כהן: זאת אומרת, סך הכל, בגדול עם אכלוס או בלי אכלוס, עם מועמד או בלי מועמד, ותיקים ועולים – 56 דירות פנויות בחברת שקמונה.
אמנון כהן: לפי הנתונים, נכון למאי 2001, בחברת עמידר בסך הכל יש 2,021 דירות ריקות כאשר מתוכן יש 468 דירות שאינן ראויות למגורים, והייתי רוצה לדעת מה הסטטוס שלהן ומה עושים אתן, האם יש צו הריסה או עלות השיפוץ שלהן עולה על 15 אלף שקלים.
אמנון כהן: ביעד ותיקים יש 459 דירות, ביעד עולים יש 227 דירות והשאלה למה לא מאכלסים אותן כאשר מדובר בעולים קשישים, אנשים שהם נכי רגליים, חולים במחלות שונות.
אמנון כהן: דירות בלי מועמדים – 867 דירות ואני רוצה להבין מה זה אומר.
אמנון כהן: דירות עם מועמדים - 686.
יגאל אסף: השר הודיע שלא תהיה שום בעיה תקציבית.
יגאל אסף: כנראה שתהיינה הנחיות חדשות איך הדבר הזה ייעשה.
יגאל אסף: יש נקודה שאני צריך להבהיר אותה.
יגאל אסף: כתוב 2,648 יחידות דיור, אבל מדווח על 6.248.
יגאל אסף: אם בין השיטין נפרק את המספר הזה, ניקח דבר אחד.
יגאל אסף: מתוך זה אני זורק מספר טנטטיבי של כ500- יחידות דיור ביש"ע, כאשר האכלוס ביש"ע במגזר הכפרי הוא לא על-פי ועדת האכלוס אלא על-פי ועדת הישוב כאשר אתה צריך לעבור ועדת קבלה.
יגאל אסף: יש פה בעיה שהמשרד מודע לה.
יגאל אסף: משרד השיכון למועמדים הוותיקים יצר איזשהו מנגנון איך להאיץ את האכלוס של הזכאים וטובה תוכל להתייחס לזה.
יגאל אסף: לגבי משרד הקליטה יש בעיה אשר השר יודע אותה, שר הקליטה יודע ובפגישה שהייתה בין שני השרים לפני כשבועיים זה נדון.
אמנון כהן: ממספר הדירות שיש בידי הורדתי 500 דירות שנמצאות ביש"ע, כך שנותרו לי 2.148 דירות.