GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אמנון כהן:
האנשים האלה שרוצים להתנדב, עצם זה שיש הרבה אפשרויות לצה"ל, שאתם יכולים לתת לו קל"ב – קרוב לבית, להיות מספר שעות בצבא ואחרי זה לבוא הביתה או אפילו לקפוץ קפיצה לאכול ולחזור או לקחת איתו צידה לדרך בתיק, יש אפשרות לבוא לקראתם כי הם באים לקראת הצבא, הם רוצים לתת את חלקם.
אמנון כהן:
אבל מצד שני, הסטיגמה הזאת, אפילו פרופיל שלושים לא צריך לתת להם.
אמנון כהן:
צריך לתת להם את הפרופיל שמגיע להם מבחינה בריאותית.
אמנון כהן:
יש לאדם כזה המגבלה שהוא איננו יכול לשרת בכל מקום שהוא רוצה, שהוא רוצה להיות בגולני, בצפון, יש לו המגבלה הזאת, כי הוא צריך להיות קרוב לבית, כי אם פתאום ייגמר לו המזון באמצע המוצב שם, אין לנו האפשרות לספק לו מזון מתאים.
אמנון כהן:
את זה אני מבין.
אמנון כהן:
אבל אם הוא משרת קרוב לבית, למה לתת לו את הפרופיל הסטיגמטי הזה עשרים ואחת או אפילו שלושים .
אמנון כהן:
גם שלושים כולם יידעו אחרי שנה-שנתיים ששלושים זה עשרים ואחת, שיש לו איזו מגבלה מסויימת.
אמנון כהן:
זה כבר משהו נפשי.
אמנון כהן:
אז אני מבקש ממך עזרה, תעזור לי כי אני רוצה לחוקק את זה לעזור לכם, שאתם תהיו מכוסים, שהחולים שמוגדרים כחולי צליאק, אם הם מתנדבים, תהייה מגבלה מסויימת לשרת בכל מקום שהם רוצים.
אמנון כהן:
צה"ל יקבע לכל אחד איפה הוא ישרת, אבל יש לתת לו את הפרופיל המתאים על פי בריאותו.
אמנון כהן:
אתה מציין פה לפי חוק, לא כל מעביד צריך לדעת מה הפרופיל האישי של האדם.
אמנון כהן:
אני אישית לפני כניסתי לכנסת עבדתי בהרבה מקומות, ואף כשבאתי ללשכת העבודה אמרו לי, מה הפרופיל שלך.
אמנון כהן:
שאלתי מה זה חשוב, אני חייב לציין כי מעביד אומר לי, אל תשלח לי אנשים כאלה או אחרים.
אמנון כהן:
האדם משרת.
אמנון כהן:
אם הוא איננו משרת בצבא אז אפילו אין לו הסטיגמה הזאת.
אמנון כהן:
לא שירתתי מבחינה בריאותית, אין לו הסטיגמה לפחות של פרופיל עשרים ואחת.
אמנון כהן:
אבל פה גם משרת, גם נותן מעצמו וגם 'מלביש' סטיגמה לכל החיים שאי אפשר לשנות אותה אף פעם.
אמנון כהן:
יש פה בעיה שהוא אינו יכול להוציא רשיון נהיגה, אם אינכם יודעים זאת.
אמנון כהן:
פרופיל עשרים ואחת איננו יכול להוציא רשיון נהיגה, לפעמים גם עיכובים בנסיעות לחוץ לארץ, מעכבים אותו ובודקים, כי העשרים ואחת הוא מאוד כוללני והוא מאוד בעייתי.
אמנון כהן:
בשביל זה אני מבקש לדעת ממך יותר פרטים אחר כך, אולי תפקסס לי דרכים, אולי אתה לא מוסמך או אולי כן מוסמך, תגיד לי את הדרכים, כי אני רוצה לעזור לאנשים האלה שיקבלו את מה שמגיע להם מבחינה בריאותית, ישרתו על פי דרישות צה"ל במקומות שצה"ל יקבע, ויתנו את החלק שלהם.
דורית קלוסקי:
יתנו את הדין וחשבון על מה שנעשה ומה לא נעשה, שהתחייבנו בכל מיני מעשים שנוכל לדווח.
דורית קלוסקי:
דבר שני, כדי להעלות כמה בעיות שלא דיברנו בהן, למשל על הזנה במעונות ובגני ילדים, שזו בעיה בפני עצמה, ואני חושבת שחשוב לדון בה.
דורית קלוסקי:
ודבר שלישי, אני חושבת שאם אפשר באמת לבקש את העזרה שלך גם במימון הפניית משאבים למרכז הלאומי לבקרת מחלות בשירות בריאות הציבור, כדי לסקור פעם אחת ולתמיד, שנדע כמה חולי צליאק יש בארץ ממידגם מייצג של המדינה, כמו שאמרת, פרופסור ברנסקי, ושנדע את העלויות ועל מה אנחנו מדברים באמת.
אמנון כהן:
שאינני נותן לכולם להתבטא, כי אזי לא אוכל לסכם.
אילון טלמון:
מיני בדיקות, על לסבסד מזון ולהכניס לסל הבריאות, יש לי הצעה נוספת שאפשר לשקול.
אילון טלמון:
מאחר שחולה צליאק, משהוא אותר, הוא חולה צליאק לכל החיים - האם אי אפשר לתת לו הקלות במיסוי, בין על ידי נקודת זיכוי או על ידי זיכוי או ניכוי, כאשר כל הרשויות עובדות.
אילון טלמון:
זאת אומרת יש ועדות רפואיות שבנויות לזה; לא צריך להקים לזה שום מנגנון.
אילון טלמון:
זאת אומרת קטין לדוגמה עד גיל עשרים ואחת זה לאפוטרופוס הטבעי, ולאחר מכן הוא יקבל את נקודת הזיכוי או משהו אחר, וזה יהווה לו פיצוי לכל מזון אחר; ואז אין מתערבים בכוחות השוק, אין עושים שום דבר אחר ונותנים ממש, אפשר לקרוא לזה סובסידיה לחולה הצליאק.
ענת אליהו:
צליאק.
ענת אליהו:
אתמול שאלתי את בתי אורין, בת החמש וחצי, אם ברצונה למסור מסר דרכי לחברי הוועדה בכנסת.
ענת אליהו:
והנה דבריה ללא עריכה, מילה במילה: "אמא, מה שאסור לנו אני רוצה לאכול, אבל לא נורא, כי יש לנו הרבה דברים משלנו ותדברי גם קצת עלייך שפעם אכלת מה שאסור לנו, ואז מזל שלא היה לך את כאבי הבטן והראש ובזכותי הפסקת לאכול".
ענת אליהו:
ברצוני להודות בפורום הזה לרקפת ואייל מעמותת הצליאק בישראל על העזרה, התמיכה, האכפתיות והזמינות בכל שעה ושעה משעות היממה.
ענת אליהו:
כולי מתרגשת כשאני מזכירה את שמם לאור ההערכה הרבה שלי כלפיהם ועל עבודת הקודש היום-יומית שלהם ללא תמורה וללא כוונת רווח.
אמנון כהן:
רוצה לסכם כמה דברים.
אמנון כהן:
אני מוציא פניה לשר הבריאות בנושא של מחקר שביקשתם לעשות, ומכם אני אבקש פניה אליי בעקבות הוועדה, כמה זה עולה.
אמנון כהן:
אני בכל מקרה כותב לו שהוא צריך לקחת את העניין הזה בחשבון, ואתם תעבירו לי בפקס, ואני אצרף את זה אחר כך.
אמנון כהן:
אני רוצה לבקש ממנו שיחיל בדיקות דם על פי הצעה של הפרופסור בסוף בית ספר יסודי, בדיקות דם לכל , ואם יש קושי בזה אז להתמקד בנקודה הראשונה כפי שציינת, להתחיל אולי בשנה הראשונה בדרגה הראשונה, ושנה לאחר מכן לאט לאט להתפרש, כי זה מדובר בתקציב.
אמנון כהן:
אני מבין את המגבלות התקציביות של המדינה ואת סדרי העדיפויות.
אמנון כהן:
אני כמובן אעזור לו בעניין.
אמנון כהן:
אזי להתחיל בדרגה ראשונה, ושנה אחרי זה להתפרש ליותר וליותר, ותוך כמה שנים שנגיע למיצוי של הבדיקה לכלל התושבים.
אמנון כהן:
באותה פניה בנושא שר הבריאות יהיה נושא של אכיפה וחיוב של כל הגורמים לסימון הן על התרופות והן על המוצרים וכפי שצויין כאן על ידי הרוקחות, שעד סוף שנת 2000 שימצו את הנושא של התאריך של התרופות, ומשנת 2001 לא תצא שום תרופה ללא סימון.
אמנון כהן:
אבקש במקביל ממשרד הבריאות ומהמשרד למסחר ותעשייה, כל אחד בתחומו, להכין חומר מידע הן לאוכלוסיות לדעת את הגילוי של המחלה, לתת גם הנחיה לקופות החולים שאנשים יידעו בכלל ממה נובעות המחלות האלה, הילד סובל ממשהו ואף אחד איננו מגלה, ואז לתת להם דף הדרכה, חומר הסברתי כל חצי שנה בתוך קופות החולים כמו שקיים מרכז המידע, שהם יידעו לפחות מה זה יכול להיות; ומבחינת המסחר והתעשייה על המפעלים שהם ידעו לאבחן בדיוק: עמילן או לא עמילן, כן קמח או לא קמח, שיהיה מעט חומר הסברה בנושא הזה של הגלוטן.
אמנון כהן:
אני אפנה לשר הבריאות, ויש ועדה שמטפלת בנושא של הכנסת תרופות לסל התרופות.
אמנון כהן:
אחד התנאים היה עם יו"ר הוועדה, שרצינו להגדיל את סל התרופות, כל מיני תרופות.
אמנון כהן:
היו הרבה מאוד פניות וכל אחד בתרופה שלו.
אמנון כהן:
אני אבקש פה משר הבריאות - גם לוועדה הזו אני אפנה - תפנו אליי את הבקשה, שלא קיבלתם מענה שינסו להכניס את זה או חלק מהמזון, לא רק את הקמח, אולי מספר מוצרים חיוניים ביותר, להכניס אותם לסל התרופות, כדי שתוכלו קצת לקבל הקלה.
אמנון כהן:
במקביל אני מקבל את ההצעה של זיכוי נקודה במס הכנסה .
אמנון כהן:
כל אלה שגילו להם או להוריהם או לדרג ראשון של המחלה, הפניה תהייה לנציבות מס הכנסה שיכירו בחולי צליאק לדרגה ראשונה או כל אלה שבאים במגע.
אמנון כהן:
אם לא נגיע לפתרונות אחרים בנושא מיסוי, בנושא של סל התרופות, שלפחות יהיה להם זיכוי במס הכנסה, ועל ידי כך תינתן להם ההקלה הזאת שיוכלו לרכוש.
אמנון כהן:
אפשר לעשות במקביל גם זה וגם זה.
אמנון כהן:
בנושא של חוסר כוח אדם שצויין כאן בעניין האכיפה, יש לראות איך אפשר לאט לאט לעלות בכוח אדם, שבאמת תהייה אכיפה.
אמנון כהן:
אני בהחלט מבקש לא לבקש אגרות ממי שמייבא את המוצרים לחולי צליאק.
אמנון כהן:
זו הייתה הנכונות המקומית המיידית שלך , אני מברך אותך על כך, ואני מבקש לעמוד בזה ולדאוג שכמה האגורות האלה או הסכומים שאתם מורידים מהיבואן, שזה יתבטא גם לצרכן, וכנ"ל המכס, שגם שם תהייה פניה של להוריד בכלל את המכס, ועוד פעם גם כאן לראות את האכיפה, לראות שאכן כמה שקוצץ כאן ואתם לא גביתם, יבוא לידי ביטוי גם למשפחות האלה, לאוכלוסייה הזאת, שזה יתבטא במחירים בקניית המוצרים.
אמנון כהן:
אני מבקש להיערך לנושא של הדרכה, כמו שציינת -כנסים, של האנשים המתאימים, כל אלה שבאים במגע עם המחלה הזאת, שצריכים לתת הדרכה לאוכלוסייה הזאת, שיקבלו חומר רלוונטי וכל פעם אולי הדרכה תלת חודשית, כל שלושה חודשים לשבת לעדכן ולכנס אותם, ולשלוח להם חומר הביתה.
אמנון כהן:
תהייה פניה לשר התעשייה והמסחר על מספר מוצרים חיוניים וגם הקמח, כדי שיכניס את זה לסל הפיקוח, וגם השוואת מחירים.
אמנון כהן:
כמובן שמאחורי זה יש תקציב, אבל אנחנו מוכנים לעזור.
אמנון כהן:
מספר ממש של כמה מוצרים של פסטות, כמה מוצרים של פיתות, לעשות השוואה, ואיך שהוא לתת פיצוי ליצרנים או ליבואנים במקביל.
אמנון כהן:
בעניין של צה"ל אני מבקש לעשות דיון בנפרד עם הגופים שקשורים לעניין, שיכולים לקבל את ההחלטה ולנסח ניסוח מיוחד לחקיקה מיוחדת, ואני מוכן 'להריץ' את הנושא הזה.
אמנון כהן:
אנחנו נשב יחד עם חברנו להזמין את האנשים המתאימים, ופה באמת הנושא רגשי, חשוב מאוד לעתיד של החולים.
אמנון כהן:
לפחות אלה שהתנדבו, שייצאו בהרגשה טובה.
אמנון כהן:
מנהלת הוועדה מציינת שמי שצריך לשלוח חומר לוועדה, הפקס הוא: 02-6754184, הגברת קואולמן שלומית, ישלח אליה את כל החומר הרלוונטי, גם בנושא התרופות ובכל הנושאים שביקשתי, כדי שנוכל לעקוב, ואם נצטרך לקיים עוד דיון אולי עם פורום אחר, עם אנשי מקצוע מתאימים, בעקבות הפניות שלי לשרים; נראה בדיוק מה התשובות ואז נחליט איזה פורום נכנס, ונראה באמת שיהיה פתרון חלקי לפחות של הבעיות האלה שהמשפחות מתמודדות איתן יום-יום; אתם למעשה ייצגתם ששת אלפים חולים בארץ, ייצגתם אותם היטב, ואני מבקש גם בנושא הכשרות, אם זה מגובה באיזה שהוא תקציב מיוחד, אני רוצה שתשלחו לי חומר.
אמנון כהן:
אני רוצה לדעת ורוצה לעזור.
אמנון כהן:
גם אלה בטח אינם מיוצגים כאן, אבל שגם להם לפחות יהיה אותו סל, שכולם יוכלו להיעזר.
אמנון כהן:
אנחנו דנים בנושא בנייה ללא אישור כאשר, בין היתר, אנשים לפעמים מורידים קיר בתוך בית ועושים זאת ללא בדיקה וללא היתר, דבר שיכול להוות מפגע לבניין בן שבע-שמונה קומות ויכול לגרום לקריסתו.
אמנון כהן:
אנחנו מדברים על הפן הכלכלי, הפן החוקי, הפן הבטיחותי, וכמובן לאחר מכן את כל ההריסות אותם אנשים זורקים לרחוב וגם כאן יש בעיה של אכיפה כי הם עושים זאת בשעה מאוחרת או בשעה שאף אחד לא מסתובב ברחוב.
אמנון כהן:
מנהלת הוועדה תקריא את המכתב שקיבלנו מקבלן רשום ולאחר מכן אני אשאל מספר שאלות שליקטנו מתוך הפניות שהיו אלינו ונרצה כמובן לקבל את התשובות.
אמנון כהן:
אנחנו יושבים כאן על-מנת לעזור לכולם, לגופים, לארגונים, לכל אלה שאמונים על אכיפת החוק ויכול להיות שהחקיקה שקיימת לא טובה או לא נכונה או מצריכה שינוי, או יכול להיות שיש תקנון כזה ואחר אלא שהוא לא נותן לכם מספיק כלים על-מנת שתוכלו למגר את התופעות הללו.
אמנון כהן:
הנושא הוא מאוד חשוב ויכול להיות שאנחנו בבית המחוקקים נוכל לשנות דברים כדי שנוכל לתת לכם כלים נכונים יותר כדי להתמודד מול הבעיות.
אמנון כהן:
לימיני יושבת מנהלת הוועדה, שלומית קואולמן, שריכזה את הנושא, דיברה אתכם והזמינה אתכם, ואני מודה לך בשם כל החברים.
שלומית קואולמן:
לכבוד הוועדה לתלונות הציבור כנסת ישראל
הנדון:
שמי הוא תשובה שמואל ואני עוסק בענף הבנייה.
הנדון:
כפי שידוע לכם ממשלת ישראל אסרה על הקבלנים להעסיק עובדים זרים מהשטחים ללא אישור עבודה מתאים מהמינהל האזרחי.
הנדון:
כמו כן, משרד השיכון אסר לעסוק בעבודות בנייה ללא רשיון עבודה.
הנדון:
אנחנו עדים לתופעה חריגה במינה, שהחוק לא מגן על קבלנים בעלי רשיון עבודה.
הנדון:
1.
הנדון:
אדם פרטי המבקש לבנות, מקבל הצעות מחיר ולרוב לוקח עובדים מהשטחים, ללא מע"מ, ללא מסים וללא אישור עבודה, ובין היתר נכנס באישור סמוי של מדינת ישראל ליד מחסום הצבאי (עשרות אלפי עובדים).
הנדון:
2.
הנדון:
קבלנים חדשים בעלי רשיון קבלן לא יכולים להצליח עקב תחרות בבנייה זולה מהסוג הזה שאנחנו מכירים.
הנדון:
4.
הנדון:
אין שום היגיון בחוק הדורש מאתנו לשלם מסים החייבים בחוק, ומאידך נותן אפשרות לעובדים זרים מהשטחים להיכנס לעבוד ללא אישור עבודה.
הנדון:
5.
הנדון:
בעמל רב ובהוצאה כספית גדולה קיבלנו רשיון עבודה.
הנדון:
6.
הנדון:
אנחנו הקבלנים לא מתחרים עם פועלים מהשטחים.
הנדון:
7.
הנדון:
התופעה הזאת חלה בכל רחבי המדינה ובכללה הישובים היהודים ביהודה ושומרון.
הנדון:
8.
הנדון:
יש לאסור אישורי בנייה ללא רשיון קבלן רשום.
הנדון:
9.
הנדון:
אני מבקש לאפשר לנו לעבוד נכון ובאחריות מלאה ללא קשיים.
הנדון:
אשמח לקבל תשובה בעניין.
הנדון:
בברכה, תשובה שמואל ישוב עינב ד.נ.
הנדון:
שומרון
הנדון:
לכבוד שלומית קואולמן מנהלת הוועדה.
הנדון:
בהמשך לשיחתנו שמחתי לראות זימון הוועדה לישיבה בנושא הבנייה ללא אישור.
הנדון:
כמו כן, אני מבקש להודיע שלא אוכל להגיע לישיבה עקב סיום העבודות שאני מחוייב להן.
הנדון:
חשוב מאוד לדון בנושא בצורה עניינית ומבוקרת, ולקבל החלטות אופרטיביות.
הנדון:
נושא העסקה של עובדים זרים ללא אישור.
הנדון:
חיוב בנייה הנדסאית על-ידי קבלן רשום.
הנדון:
3.
הנדון:
איסור היתר בנייה ללא רשיון קבלן רשום.
הנדון:
יש להגביר את אכיפת החוק בנושא עבודות הבנייה.
אמנון כהן:
לפני שתתייחסו לדברים, אני רוצה להציג לכם עוד שאלות שתוכלו להתייחס גם אליהן.
אמנון כהן:
שוב, המטרה היא כדי שתאירו את עינינו אם אפשר לעזור לכם בנושא חקיקה, בנושא שינוי תקנון וכולי.
אמנון כהן:
המטרה היא למגר עד כמה שאפשר את התופעה.
אמנון כהן:
השאלה הראשונה מופנית למינהל האזרחי.
אמנון כהן:
- כמה בקשות של קבלנים להעסקת עובדים זרים מונחות בפניכם?
אמנון כהן:
- מהו משך ההמתנה ממועד הגשת הבקשה ועד לקבלת האישור המיוחל?
אמנון כהן:
- מה העלות לקבלן?
אמנון כהן:
יש כאן סיווגים שונים כמו קבלן מספר 100, 200, 300, 400 והשאלה היא כמה הם צריכים לשלם ואז נדע כמה אותו חאפר חוסך.
אמנון כהן:
למשרד העבודה.
אמנון כהן:
כמה עובדים לא חוקיים נמצאים היום ללא אישורים, עובדים שנכנסים למדינה?
אמנון כהן:
האם יש לכם פילוח שיאמר לנו כמה נכנסים בכל יום, כמה בחודש, כמה בשנה?
אמנון כהן:
למשרד השיכון.
אמנון כהן:
- מהו הנוהל להיות קבלן רשום ולקבל רשיון עבודה?
אמנון כהן:
- מהו משך ההמתנה עד לקבלת האישור מה הקריטריונים ומה העלות?
אמנון כהן:
להתאחדות הקבלנים ומשרד השיכון.
אמנון כהן:
- מה לדעתכם היקף התופעות של הקבלנים הלא חוקיים?
אמנון כהן:
- היכן בארץ מתרכזת עיקר התופעה?
אמנון כהן:
- מדוע חוקרים, שמפעיל משרד השיכון למעקב אחר בנייה בלתי חוקית, לא פועלים ביהודה ושומרון?
אמנון כהן:
יש לי תגובה ממשרד השיכון, ממר יובל פוזנר, ובתשובתו הוא מציין שביהודה ושומרון – ואולי יש עוד חלקים בארץ – לא חל החוק הזה והשאלה היא מדוע.
אמנון כהן:
- כמה תלונות ותביעות הגיעו למשרד השיכון ולהתאחדות הקבלנים שנבעו כתוצאה מביצוע עבודה על-ידי קבלנים לא חוקיים?
אמנון כהן:
- מה גובה הקנסות שמוטלים על הקבלנים שמבצעים עבודה בניגוד לחוק?
אמנון כהן:
- מי מפצה את רוכשי הדירות או שכנים בבניין מגורים שנגרם להם נזק כתוצאה מעבודות בלתי חוקיות?
אמנון כהן:
כמובן זה גם יכול להיות מלווה בבטיחות של המבנה.
אמנון כהן:
- האם רשויות מקומיות שמקבלות את התלונות על העבודות הלא חוקיות, כשאתם מעבירים את הטיפול לרשויות המקומיות, האם להערכתכם הן נערכות והאם הן בכלל פותרות את הבעיה או האם אין להן את הכלים הנכונים או הדרושים לפתרון הבעיה.
אמנון כהן:
- האם יש שיתוף פעולה בין הרשויות, בין התאחדות הקבלנים ומשרד השיכון?
אמנון כהן:
אולי צריך להקים ועדה משותפת בה תדונו ותגיעו להבנות.
אמנון כהן:
מה ההצעות שלכם, איך אפשר להתמודד מול התופעות האלה, מה יש לכם בחוק ומה אתם צריכים להוסיף או להיעזר בבית המחוקקים על-מנת שנעזור לכם וגם נוכל למגר עד כמה שיותר את התופעה הזאת.
מירי סביון:
למעשה מבחינת מס הכנסה, אפשר להגיד שאנחנו יכולים לחלק את האוכלוסייה הבעייתית כאן – זאת אומרת, הקבלנים שבונים בלי אישור ולא מדווחים לנו לצורך העניין על הכנסה – לשתי קבוצות, כאשר קבוצה אחת שמכילה אנשים שנמצאים כבר בתוך הרשת שלנו, זאת אומרת, נישומים, והקבוצה השנייה מונה אנשים שאנחנו אפילו לא מכירים אותם, זאת אומרת, כאלה שמגיעים מהשטחים או מאזורים אחרים ומסתובבים בארץ ואנחנו לא יודעים על קיומם.
מירי סביון:
האוכלוסייה שנמצאת ואנחנו יודעים עליה, זה משום שבטעות הם פתחו תיק או משום שהגיע אלינו מידע מאנשים שלנו שמסתובבים, או מידע מאזרחים שהחליטו להודיע לנו ולדווח ובדרך הזאת להעניש את הקבלן.
מירי סביון:
אותם אנשים נכנסים לרשת שלנו ואז הם מטופלים בכל אמצעי האכיפה שיש לנו.
מירי סביון:
זאת האוכלוסייה שנמצאת אצלנו.
מירי סביון:
ברגע שהיא ברשת שלנו, אנחנו מפעילים עליה את כל דרכי האכיפה שיש לנו מהקטע של ניהול ספרים עד לקטע של תשלום המס, ואז אנחנו משתדלים לחייב אותם במס, לבדוק אותם אם צריך וכולי.
מירי סביון:
להערכתי האוכלוסייה היותר גדולה שאליה מתייחסים כאן, היא אותה אוכלוסייה שאנחנו בעצם לא מכירים אותה, אותה אוכלוסייה שאף פעם לא פגשה אותנו.
מירי סביון:
כדי להרחיב את המעגל הזה, וכאן זה התפקיד שלנו בעצם להרחיב את הרשת שלנו לגבי האוכלוסייה הזאת שכן חייבת במס הכנסה במדינת ישראל, אנחנו היום בעצם מחפשים מידע ממקורות שונים.
מירי סביון:
יש חיפוש יזום על-ידינו כאשר זה נעשה או באמצעות חוליות שעוברות באזורים מסוימים או אנשים שהם מודיעין שטח שכאן מדובר בביקורות יזומות שלנו, אנשים שהתפקיד שלהם לעבור בענפים שונים, כולל נושא הקבלנים, ופשוט פוגשים מישהו שעושה איזשהו פרוייקט של בנייה או מוביל סחורה לצורך העניין, ומבקשים ממנו פרטים מזהים ואחרי כן בודקים אם הוא רשום אצלנו.
מירי סביון:
בחודשים האחרונים עשינו מבצע יזום באתרי בנייה עם באמת כוחות גדולים יחסית של עובדים ושם לקחנו פרטים בשטח מקבלנים, מקבלני משנה, ולפי הצורך פתחנו תיקים וכולי.
מירי סביון:
הדרך הנוספת של מידע שמגיע אלינו, זה מידע שלא אנחנו יוזמים את החיפוש שלו, אלא מידע שאנשים בוחרים להעביר אלינו, כאשר זה יכול להיות או מידע של הלשנות של לקוח ספציפי שמודיע לנו ומוסר לנו פרטים כדי שנוכל להתייחס למקרה.
יורם כספי:
בדרך כלל מי שעונה על תנאי החוק, סעיף 4 לחוק קובע קריטריונים ומדדים מאוד מאוד ברורים שעיקרם הוא שמי שיכול להירשם זה מהנדס שרשום בפנקס המהנדסים והאדריכלים ומאחוריו שנתיים ניסיון, או הנדסאי או טכנאי שרשום בפנקס ההנדסאים והטכנאים עם חמש שנות ניסיון, או מנהל עבודה מוסמך שקיבל אישור ממשרד העבודה, נדמה לי עם שש שנות ניסיון.
יורם כספי:
ברגע שהוא ממציא את המסמכים האלה של השכלה וניסיון, אין שום סיבה שהוא לא יקבל תוך שבועיים את אישור הרישום.
יורם כספי:
בגלל לחץ של פונים – בתקופת הבנייה המסיבית כשהגיעה העלייה מחבר העמים – זה ארך יותר זמן.
יורם כספי:
ישנו עוד סעיף שהוא פרובלמטי מאוד ואולי יולי מהלשכה המשפטית תוכל להרחיב בו כאשר אנחנו עובדים על שינוי החוק עצמו.
יורם כספי:
ניתן לאפשר קבלן שאין לו שום קשר ואין לו שום נגיעה למקצוע, אם הוא מוכיח שהוא מעסיק שני עובדים שעונים על הקריטריונים שציינתי קודם, מהנדס או מנהל עבודה.
יורם כספי:
אני אתן לכם דוגמה מחיפה - רק כדי להראות לכם כמה התופעה פרובלמטית, כי למשל יש יזם שמעסיק קבלן ראשי ואחר-כך קבלני משנה – אם אמרתי שיש לנו כ10,000- קבלנים רשומים, מאותו סיור אקראי בחיפה יש בערך 11 אלף קבלנים לא רשומים.
יורם כספי:
כלומר, אם הוא ספר שם שלושים רשומים ו29- או 28 תפיסות, זאת אומרת שמבחינת היחס, זה היחס.
יורם כספי:
תשובה החלטית אני לא יכול לתת.
יורם כספי:
זה ממש קשה.
יורם כספי:
אנחנו עובדים במלוא הקיטור, כשזה כמובן מוגבל לתקציב.
יורם כספי:
התלונה עולה, נשלחת תוך חודש, משום שבנוסף לזה יש עוד עבודות, מעקבים, דו-שיח, בתי-משפט וכולי.
יורם כספי:
יובל פוזנר שכתב את המכתב הוא סגני.
יורם כספי:
בדרך כלל אני מנתב את זה לתובע ברשות שהוסמך על-ידי היועץ המשפטי לממשלה.
יורם כספי:
יש רשויות קטנות שאין להן לשכה משפטית ואין להן תובע, אבל יש להן משרד עורכי-דין שקיבל את ההסמכה לכך.
יורם כספי:
אנחנו שולחים תזכורות.
צפורה שנקמן:
לוקחים עדות מהעובד, חוקרים את המעסיק.
צפורה שנקמן:
אם יש מעסיק חאפר ואנחנו לא מצליחים לאתר אותו, אנחנו הולכים ליזם, אם מדובר באתר בנייה, הקבלן יחפש אותו.
צפורה שנקמן:
ברוב המקרים זה מצליח משום שאותו קבלן לא רוצה לשלם את הקנסות או שיגישו נגדו כתב אישום ואז הוא דואג להביא את קבלן המשנה או יותר לא לעבוד אתו.
צפורה שנקמן:
אחרי שתפסנו, נותנים דוח למעסיק עם קנס של 5,000 שקל לכל עובד.
צפורה שנקמן:
בחצי השנה האחרונה הטלנו קנסות בגובה של 4,650,000 שקלים.
צפורה שנקמן:
אנחנו עובדים בשיתוף פעולה מצוין עם משרד התעשייה והמסחר ועם מס הכנסה שיושבים על התיקים ונותנים את כל האינפורמציה כמו כל מיני חשבוניות מזויפות או העלמות מס, או תלושי משכורת כפולים כשאחד הולך לרשויות ואחד לעובד.
צפורה שנקמן:
יש לנו תקן קבוע במשרד שיושב ועובר על כל החומר.
עדי אשכנזי:
התהליך מתחיל מפנייה של המעסיק.
עדי אשכנזי:
פונה המעסיק ללשכת התעסוקה, למדור תשלומים, שהיה חשוב מאוד שהוא יהיה כאן, מר ברזאני, מציג את הדרישה שלו, שמות של אנשים שהוא רוצה שיעבדו אצלו, בדרך כלל אלה אנשים שעבדו אצלו בעבר, הבדיקה נעשית במשרד העבודה על-ידי מדור התשלומים, ואז אל המינהל האזרחי מגיעה רשימה של פועלים שמבוקשים.
עדי אשכנזי:
במינהל האזרחי, באגף כלכלה, יש משהו מעין קצין מטה תעסוקה שהוא נציג משרד העבודה, אותו אדם הוא אזרח שעובד תחת שני כובעים – תחת המינהל האזרחי ותחת משרד העבודה – מקבל את הרשימה הזאת והוא עושה את הבדיקות הביטחוניות, מה יש למערכת הביטחון להגיד על אותם אנשים, שזה דבר די אוטומטי והבדיקה היא ממוחשבת, ובאופן מהיר ביותר, כמעט מיידי, מוציא רשיונות תעסוקה שנמסרים לאנשים שדרשו את הפועלים.
עדי אשכנזי:
זה במידה שאין בעיה.
עדי אשכנזי:
אם יש בעיה, הם מקבלים תשובה שיש להם בעיה.
עדי אשכנזי:
זה התהליך.
עדי אשכנזי:
ברגע שעובד הפך להיות עובד עם רשיון, הוא יכול לקבל אישור כניסה לישראל ואלה הם מבחינתנו היחידים שמורשים לעבוד בישראל.
עדי אשכנזי:
אדם אחר שסתם רוצה לעבוד בישראל, לא מקבל אישור.
עדי אשכנזי:
יחד עם זאת, זה נכון, הנתונים שהציגו כאן לגבי פועלים זרים, אנחנו מדברים בסדר גודל של מאה אלף פועלים פלשתינאים בישראל מדי יום, מתוכם אנחנו מדברים על ארבעים-חמישים אלף פועלים עם רשיונות תעסוקה וכל היתר ללא רשיונות תעסוקה.
מנשה קפלן:
בנייה אי-אפשר לעשות בחדרי חדרים.
מנשה קפלן:
כל אחד בונה וכל אחד יכול לראות שנבנה משהו.
מנשה קפלן:
השאלה הבסיסית היא מי מסתובב לראות מה נעשה בשטח.
מנשה קפלן:
הרשויות המקומיות לא לחינם נעדרות מהדיון הזה ותכף נדבר על זה.
מנשה קפלן:
בכל מקרה, אני רוצה להתחיל מהערה שנוגעת ליהודה ושומרון.
מנשה קפלן:
בתי-המשפט בכל הנוגע לתקנים – וראה פסק-הדין של יורם שכטר, ואני מציע לכולם לקרוא אותו – לוקחים כדבר ברור מאליו, בכל מה שנוגע לפתיחות, לתקנים ולרישוי.
מנשה קפלן:
לוקחים כדבר מובן מאליו גם את חוק התכנון והבנייה שהוא חל גם מעבר למה שנקרא הקו הירוק.
מנשה קפלן:
זה דבר ברור מאליו כפי שאיש לא מעלה על דעתו שלא תהיינה הוראות בטיחות ומפעילים את זה בדרך שיגרה.
מנשה קפלן:
אין טעם להיכנס לפלפול מה המושל חתם או לא חתם כי בתי-המשפט קבעו את זה בדרך הפסיקה ועשו זאת מזמן.
מנשה קפלן:
הם קבעו שהתקינה ותכנון בנייה חייבים גם בשטחים ופועלים גם בשטחים.
מנשה קפלן:
יכול להיות שפורמלית חוק רישוי קבלנים לא הורחב על-ידי המושל לשטחים, ולכן החוק הזה איננו מופעל בשטחים, אבל אתה מפעיל את החוק מטעמי בטיחות – ובנייה על-ידי קבלן לא רשום, זה פגיעה בבטיחות וזאת סכנה.
מנשה קפלן:
כל התקנים של חוק התכנון והבנייה חלים בשטחים מפני שזו בטיחות מינימלית שלנו וזה ברור מאליו.
מנשה קפלן:
אם רוצים, עם קצת יצירתיות אפשר גם להפעיל את זה בשטחים.
מנשה קפלן:
יש כאן בעיה.
מנשה קפלן:
אנחנו זועקים הרבה זמן על כך שחסר למשרד השיכון כוח אדם.
מנשה קפלן:
האכיפה מתחילה בבית ואני מתכוון בתוך הרשויות שלנו ולא תמיד הן מקפידות.
מנשה קפלן:
יש אזורים שלמים בארץ, בצפון ובדרום, ששם זה לא קורה.
מנשה קפלן:
כאמור, יש להם מצוקת כוח אדם וחברת החקירות יכולה למצות את מה שהיא מוציאה והיא לא יכולה למצות את כל התמונה.
מנשה קפלן:
אנחנו חושבים שחסר להם כוח אדם.
מנשה קפלן:
הם לא יכולים לקבל תקנים והם לא יכולים לצאת לשטח לעשות ביקורות פתע בהרבה רשויות מקומיות, עיריות, גופים ממשלתיים.
מנשה קפלן:
אנחנו מקבלים מידע מוצק.
מנשה קפלן:
מה שקורה בהרבה מקומות הוא שרשויות מקומיות לא מקפידות על זה.
מנשה קפלן:
איך הן מסתלקות מהצורך?
מנשה קפלן:
זה פטנט מוכר.
מנשה קפלן:
בא בן-אדם ואומר שהוא רוצה היתר בנייה, הוא רוצה לבנות.
מנשה קפלן:
מתי אתה רוצה לבנות?
מנשה קפלן:
עוד חצי שנה.
מנשה קפלן:
אתה יודע מי הקבלן שלך?
מנשה קפלן:
אני לא יודע מי הקבלן שלי, אבל כשאני אדע, אני אחזור אליך.
מנשה קפלן:
הוא לא חוזר.
מנשה קפלן:
הטופס נשאר ריק, ואז הוא הולך ומבקש להתחיל את העבודה.
מנשה קפלן:
גם אז הרשויות לא טורחות לבדוק מי זה הקבלן הזה, האם הוא רשום או לא רשום.
מנשה קפלן:
מגיעות אלינו אין סוף תלונות.
מנשה קפלן:
אנחנו מנסים לבדוק ברשויות, אבל אנחנו לא מצליחים.
מנשה קפלן:
לא רק אנחנו, גם הרבה אחרים.
מנשה קפלן:
אמרנו לרשויות שיום אחד יתבעו אותן כרשויות ויאמרו שבנה את הבניין הזה יחפן וכתוצאה מזה הבניין הזה נפל, תהיה לרשות אחריות מפני שהיא לא הקפידה.
מנשה קפלן:
אתן לכם דוגמה שהיא הדוגמה הקיצונית ביותר שבאה אלי בזמן האחרון.
מנשה קפלן:
בעיריית תל-אביב יש ויכוח בין שכן ושכנה על בנייה.
מנשה קפלן:
השכן בנה, השכנה כועסת.
מנשה קפלן:
היא באה לוועדת המשנה ואמרה שהאיש הזה בנה על-ידי קבלן לא רשום.
מנשה קפלן:
הוא אמר מה פתאום וכולי, והגיע האיש והוא באמת קבלן לא רשום.
מנשה קפלן:
הוא הגיע לוועדה כקבלן לא רשום.
מנשה קפלן:
אתה חושב שעשו לו משהו?
מנשה קפלן:
לא עשו לו שום דבר.
עקיבא סילביצקי:
לעניין מי מוסמך, האם הרשות המקומית או משטרת ישראל.
עקיבא סילביצקי:
אני עדיין סבור שאם יחזירו את זה למשטרת ישראל היא לא תעשה דבר, היא לא תהיה יותר יעילה מאשר הרשות המקומית ואכן האשם רובץ לפתחה של הרשות המקומית.
עקיבא סילביצקי:
משטרת ישראל לא תעשה את זה.
אמנון כהן:
אני מתכוון לפנות לשר הפנים וליושב-ראש מרכז השלטון המקומי כדי שידאגו לאכוף את הנושא הזה ביתר שאת.
אמנון כהן:
כמובן שהם יהיו שותפים לאותה ועדה שאני מתכוון להמליץ בפני שר הבינוי והשיכון להקים בראשותו כי אני חושב שבכל מקרה הוא זה שצריך להוביל את המהלך הזה.
אמנון כהן:
אני אפנה למושל הצבאי של יהודה ושומרון שיוסיף בתקנון שלו את היכולת שלו לאכוף את הנושא הזה ביהודה ושומרון.
אמנון כהן:
לא יתכן שחלקים במדינה יהיו פרוצים לכל מיני קבלנים לא רשומים ולא יהיה אפשר לאכוף את הנושא הזה.
אמנון כהן:
אני אפנה גם לשר לביטחון פנים כדי שיחזור לשתף פעולה עם רשות הקבלנים.
אמנון כהן:
גם אותו ארצה לראות באותה ועדה כדי לראות איך אפשר למגר את התופעה.
אמנון כהן:
כמו שציינתי מדובר כאן במספר דברים שכוללים גם סיכון וגם אכיפת תשלום מסים וכולי.
אמנון כהן:
התרשמתי שמשרד העבודה נותן את האישורים במועדם ושם פועל הכל כראוי.
אמנון כהן:
אני רואה כאן בעיה אמיתית כאשר כל אחד הישר בעיניו יעשה ואין שום כלי או אמצעי לעצור את המגיפה הזו היום.
אמנון כהן:
אינני יודע כמה זמן זה ייקח עד שנמסד את זה, אבל לצערי צריך להקים זעקה רצינית ולהביא את הנושא לדיון גם במליאת הכנסת כדי שתהיה אכיפה כפי שצריכה להיות.
אמנון כהן:
יתכן שנקיים מספר דיונים נוספים ולצורך כך תוזמנו.
אמנון כהן:
קיבלנו מספר פניות בנושא תשלום תמלוגים עבור תקליטנים על-ידי בעלי אולמות.
אמנון כהן:
בשנת 1911 חוקק חוק שנראה חוק די טוב, אבל היום אחרי שמונים שנה אנחנו צריכים לראות אם צריך לשנות אותו או לא.
אמנון כהן:
מצד אחד אנחנו כמובן לא נפגע בזכויות היוצרים, בזכויות המלחינים, בזכויות כל אנשי המקצוע, אבל מהצד השני נגרם עוול לבעלי אולמות שהפכו להיות גופי גבייה, כשלמעשה, להם, אין את הנגיעה הזאת והם לא קובעים איזה שיר ישמיעו או לא.
אמנון כהן:
למעשה התקליטן, על-פי האוכלוסייה, הוא מפעיל את שיקול הדעת שלו ומפעיל את המוזיקה שהוא רוצה, אם זאת מוזיקה ים-תיכונית או מוזיקה אחרת.
אמנון כהן:
הנושא הזה גם פרוץ בנושא של בעלי בתי-קפה, פאבים ודיסקוטקים כשגם הם צריכים לשלם.
אמנון כהן:
אנחנו לא אומרים שלא צריך לשלם, כן צריך לשלם, אבל אולי לא אותם הגופים שהם כבני ערובה, אלה שיש להם את אולם השמחה, אותו קל לתפוס, הוא לא זז מהמקום והוא זה שצריך לשלם.