GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שלום עמנואל:
קודם כל מי שהמליץ על זה היתה ועדה ציבורית – ועדת גרונר שהמליצה להעלות את התעריפים של 144 בצורה מאוד מאוד דרסטית.
שלום עמנואל:
כי לפי הבדיקה של העלויות של בזק היא הגיעה למסקנה ש-4 פעימות מונה לא מכסות את העלויות, והשרות צריך לכסות את העלויות, או שהשיחות יעלו יותר.
שלום עמנואל:
אבל יש הגיון כלכלי שכל שרות צריך לכסות את העלויות.
אמנון כהן:
שלא הכל יהיה כלכלי.
אמנון כהן:
יש אפשרות שזה יירד, או שאתם חושבים שאי אפשר להוריד זאת?
שלום עמנואל:
כרגע אני לא יכול לתת לך תשובה.
שלום עמנואל:
בינתיים זה התעריף בתקנות.
שלום עמנואל:
אני לא רוצה להיכנס לשאלה אם אנחנו שוקלים להוריד את זה.
שלום עמנואל:
אני פשוט לא מוסמך כרגע לתת תשובה בנושא הזה.
אמנון כהן:
מי מטפל בזה - הוועדה הציבורית?
שלום עמנואל:
אני מציע שבנושא הזה תפנו למשרד התקשורת והם יתייחסו לסוגייה הזאת.
שלום עמנואל:
התעריפים שאושרו בעדכון האחרון היו תעריפים שהומלצו על ידי ועדה ציבורית, והם קיבלו את האישור של הגורמים הרגולטוריים, והם גם קיבלו את האישור של ועדת הכספים של הכנסת.
שלום עמנואל:
זאת אומרת, שוועדת הכספים של הכנסת אישרה את העלאה מ-4 יחידות מנייה ל-8 יחידות מנייה.
אמנון כהן:
אנחנו נשנה את זה.
עמנואל שלום:
אני רק רוצה להגיד עוד נקודה אחת ואחר כך אני אעביר את רשות הדיבור לקולגות שלי.
עמנואל שלום:
לגבי ציוד קצה, אני רוצה לציין שנכון שהחיוב בגינם - - -
זבולון אורלב:
אדוני מדבר על טלפון חוגה?
עמנואל שלום:
טלפון חוגה, זמיר, עפרוני וכו'.
עמנואל שלום:
היתה העלאת דרסטית בחיוב החודשי של המכשירים האלה.
עמנואל שלום:
זה גם כתוצאה מההמלצות של ועדת גרונר, וזה גם כן עבר את אישור ועדת הכספים של הכנסת.
עמנואל שלום:
לא בהכרח בזק היתה שותפה למהלך הזה, אם היא הסכימה לזה, אבל זאת היתה פסיקה של הוועדה.
גדעון עזרא:
מה אתם עושים עם המכשיר שאתם מקבלים בחזרה?
עמנואל שלום:
רוב המכשירים שנמצאים היום אצל הלקוחות - כ-2 מיליון מכשירים, הם מכשירים טובים כמו זמיר ועפרוני, שהלקוח מקבל שרות לכל החיים.
עמנואל שלום:
אם נשבר לו המכשיר הוא יכול להיכנס למשרד העסקים ולקבל שרות.
גדעון עזרא:
תענה לי על השאלה.
גדעון עזרא:
מה אתם עושים עם המכשירים שמחזירים לכם?
זבולון אורלב:
למה אתה צריך להטריח את האדם להוריד מהבוידעם את הטלפון ולהחזיר לך.
זבולון אורלב:
מה אתם עושים עם המכשיר?
עמנואל שלום:
זה מכשיר של בזק.
זבולון אורלב:
מה תעשה איתו?
זבולון אורלב:
תשים אותו במוזיאון הבזק?
דוד חוה:
מכשירי זמיר ניתנים לשיפוץ ומוחזרים ללקוחות שמגיע להם שרות בחינם כי הם משלמים דמי שימוש.
דוד חוה:
לגבי מכשיר חוגה, אני מסכים עם כולם שהוא פסה, אבל יש אוכלוסייה מסויימת, בודדת, שעדיין נצמדת למכשיר כמו חירשים שצריכים את הפעמון החזק, עוורים שנוח להם לחייג, וכאלה שמסיבות כלשהן רוצים להכניס את המנעול.
דוד חוה:
אין לנו היום מערכת של חלפים, ואפשר לעשות משלושה מכשירים מכשיר אחד.
דוד חוה:
גם זו לטובה.
דוד חוה:
כלומר, מבחינת מתן שירות, אנחנו מעוניינים לתת את השרות.
דוד חוה:
מעבר לזה, אין במכשירי החוגה מה לעשות.
אמנון כהן:
לא התייחסתם לנושא של מסירת מספר טלפון של מישהו למישהו.
אמנון כהן:
זאת אומרת, אם אני מבקש פרוט שיחות של מספר טלפון מסויים, זה ניתן חופשי.
דוד חוה:
בעיקרון, פרוט שיחות ניתן אך ורק למנוי שעל שמו רשום הטלפון, וכנגד בקשה בפקס או במכתב.
דוד חוה:
כל אחד יכול, אבל האלטרניבה היא לקחת כל לקוח למשרדי עסקים ולזהות אותו, וזה כמובן לא שרות.
אמנון כהן:
למה לא לתת לו קוד?
אמנון כהן:
אשתך רוצה לדעת עם מי דיברת כל החודש.
גדעון עזרא:
שולחים את זה לכתובת של המנוי.
דוד חוה:
רק לכתובת של המנוי, לא פקס, ולא שום אמצעי אחר.
אורי סלע:
הלקוח מזדהה עם תעודת זהות.
אמנון כהן:
מה ציינתם שהולך להיות בחודש מרס?
אורי סלע:
בחודש מרס יהיה פרוט שבשורה אחת הלקוח יידע שברגע שהוא מתקשר ממספר טלפון של בזק למספר טלפון סלולרי, הוא יקבל שורה שתפרט לו את המרכיב של בזק בתוך אותה שיחה, ואת המרכיב של הסלולר, זאת אומרת זמן אוויר.
אורי סלע:
אני רוצה לציין עוד פעם שלגבי הקטע של זמן האוויר חייבים להבין שבזק מקבלת את התעריפים מהמפעילים הסלולריים.
אורי סלע:
זאת אומרת, אם לקוח רוצה לדעת על מה הוא מחוייב בזמן אוויר, הוא יכול לפנות גם למפעיל הסלולרי ולשאול אותו בדיוק אותן שאלות, כי את כל טבלאות התעריפים לגבי הקטע של זמן האוויר מקבלים מהחברות הסלולריות.
אורי סלע:
אני לא מדבר על תעריף ד', שכך אנחנו קוראים לו בעגה מקצועית שזה התעריף שלנו, שאנחנו גובים עבור השיחה.
אורי סלע:
ההתמצאות של האזרח הפשוט היא שזמן אוויר מתקשר עם חברה סלולרית.
אורי סלע:
אפשר להבין שברגע שהוא רוצה את הפרוט, או לדעת לגבי התעריפים, אני לא מדבר על השיחות, הוא יכול לפנות למפעיל ולדעת את זה, כי זמן אוויר זה כסף שעובר למפעיל.
אמנון כהן:
יש עוד שאלות שנשאלתם שאתם רוצים להתייחס אליהן?
אמנון כהן:
קיבלנו תשובות על חלק מהשאלות.
אמנון כהן:
האם יש מקרים שבזק מזכה חשבונות?
זבולון אורלב:
מטריד אותי טלפון החוגה.
זבולון אורלב:
אתה יודע עבור כמה טלפונים חוגות אתם מחייבים?
זבולון אורלב:
אם אתם מחייבים עבור עשרת אלפים מכשירים, זה נשמע סביר.
זבולון אורלב:
אבל אם יתברר לך שאתה מחייב עבור מאה אלף מכשירים, ברור לך שמאה אלף איש לא משתמשים בטלפוני החוגה.
אורי סלע:
אני חושב שגם את השאלה הזאת אפשר להפנות למשרד התקשורת, כי ברגע שבזק מחוייבת על שרות מסויים לנצח, היא מחוייבת לתת את השרות לנצח.
אורי סלע:
כשלקוח לוקח את המכשיר בחכירה מבזק הוא מקבל שרות לכל החיים.
אורי סלע:
מי שיכול להוציא את השרות מתוך התקנות זה רק משרד התקשורת.
זבולון אורלב:
אני לא מתכוון להוציא אותו.
אורי סלע:
משרד התקשורת צריך להגיד לנו, רבותי, פסה הקטע של החוגה.
אורי סלע:
ברגע שהוא יגיד לנו שפסה הקטע של החוגה, צריך למצוא פתרון איך אני מוריד את הדברים האלה מהלקוחות ולא מחייב אותם.
אורי סלע:
אבל אנחנו צריכים לקבל הוראה בנושא הזה, כי זה רשום בתקנות.
אורי סלע:
ברגע שאני נותן שרות לכל החיים על המכשיר, זה רשום בתקנות.
אורי סלע:
לא בזק מוציאה דברים מהתקנות.
זבולון אורלב:
אומרים לך שהסכום שאתה גובה עבור המכשיר כבר עבר כמה פעמים את העלות של המכשיר.
אורי סלע:
יכול להיות ומקובל.
אורי סלע:
אני אומר שוב, זה עניין שמשרד התקשורת צריך לעשות - להוציא את המכשיר מתוך התקנות.
גדעון עזרא:
אתם רואים אבסורד, למה אתם לא מציעים להם?
ירון לוינסון:
זה לא אבסורד, זה רווח.
רבקה גרב:
סליחה, אני לא קיבלתי תשובה לאף שאלה שלי.
שלום עמנואל:
לפני כמה שנים אנחנו פנינו למשרד התקשורת וביקשנו להוציא את מכשיר החוגה מהתקנות והם לא הסכימו.
שלום עמנואל:
באותה נקודת זמן הם לא הסכימו.
גדעון עזרא:
שאלה שנייה, שאתם בטח לא תענו.
גדעון עזרא:
נאמר כאן על ידי המועצה לצרכנות שאתם לא עונים על מכתבים.
גדעון עזרא:
אני חושב שזה דבר בהחלט לא תקין.
גדעון עזרא:
זה טעון שיפור מיידי לדעתי.
אמנון כהן:
אני הבנתי שהפנייה צריכה להיות למשרד התקשורת.
אמנון כהן:
גברותי הנכבדות, רבקה וג'נט, אני מציע שתשבו כאן אחרי הישיבה עם כל הגורמים ותקבלו תשובות והדרכה לאן אתן צריכות לפנות.
אמנון כהן:
תעבירו להם את המסמכים.
אמנון כהן:
אני חושב שתקבלו את התשובות הנכונות.
אמנון כהן:
אני רוצה לצאת עם המלצות סופיות של הוועדה.
אמנון כהן:
אני מבקש שכל אחד ירשום לעצמו את הדברים.
אמנון כהן:
כפי שציינתם, בחודש מרס ייצא פרוט שיחות ופרוט של זמן האוויר בדף החשבון שאתם מגישים לצרכנים, כולל כל החברות הסלולריות.
אמנון כהן:
אני מבקש להקדים את הפרוט הזה.
אמנון כהן:
יש הרבה מאוד בעיות לעולים חדשים שלא דוברים את השפה, האם אפשר יהיה איכשהו לצרף בתוך החשבון שלהם דף בשפה הרוסית, או האמהרית?
אמנון כהן:
אולי אפשר לראות לפי שם משפחה, או לשלוח לכולם דף כזה כדי שכולם יבינו את הפרוט.
אמנון כהן:
האם יש נוהל מסויים של ערעורים?
אמנון כהן:
שמענו שמשרד התקשורת מטפל בהרבה מאוד בעיות ויכול לעזור להם.
אמנון כהן:
ראינו פה שהגברת קיבלה הרבה מאוד מכתבים, ואפילו פעם אחת לא העירו את תשומת ליבה שהיא יכולה להתנתק משירות כזה או אחר, ולהמשיך לקבל את השרות של בזק.
אמנון כהן:
היא לא היתה צריכה להתנתק חמישה חודשים.
אמנון כהן:
אולי היא לא ידעה, אולי לא הסבו את תשומת ליבה.
אמנון כהן:
שמענו שבערעורים אפשר לפנות למשרד התקשורת.
אמנון כהן:
יש לשלוח הודעה כזאת בחשבון הטלפון, או כל לעדכן את ההודעות כל שלושה חודשים, שכל אזרח במדינה יידע שאם יש לו איזו שהיא בעיה הוא יוכל לפנות למשרד זה או אחר.
אמנון כהן:
אני חושב שזה קצת יציף לכם את המשרד, אבל לציבור מגיע שירות טוב, ואם יש לו שאלות שיידע לאן לפנות.
אמנון כהן:
כפי שציין כאן חבר הכנסת גדעון עזרא, לא כל הצרכנים נמצאים עכשיו בבית וצופים בערוץ 33.
אמנון כהן:
רובם נמצאים בעבודה.
אמנון כהן:
השרות יהיה דרך בזק, אולי בהנחייה של משרד התקשורת, שהם יקבלו דף כזה כל שלושה חודשים, שיידעו למי לפנות כאשר יש בעיה.
אמנון כהן:
אם יתברר שהטענה מוצדקת, אז שיחזירו את הכסף לאנשים.
אמנון כהן:
לא ייתכן מצב שישחקו פינג-פונג בין חברה כזאת לחברה אחרת, בין בזק לחברת סלקום או חברה אחרת, ובסופו של דבר האזרח הוא הניזוק, ובהרבה מאוד פעמים הוא משלם את כל התשלומים האלה, וגם לחברות שנותנות את השרות של 056, ו- 057.
אמנון כהן:
הוועדה פונה למשרד התקשורת להוציא תקנה שתחייב את כל נותני השירותים להודיע לצרכנים לגבי סל השירותים ואפשרות ההתחברות אליו וכך להפסיק את המצב הנהוג היום בו החברות נותנות שירותים שכרוכים בתשלום מבלי לשאול את הצרכן אם הוא מעוניין בכך.
אמנון כהן:
משרד התקשורת יכול להיעזר בנו כמקבלי החלטות בוועדות שאנחנו חברים.
אמנון כהן:
אני אפנה לשר התקשורת להוציא הוראה לבזק להפסיק לגבות תשלומים קבועים היסטוריים עבור טלפוני חוגה זמיר או עפרוני שאין בהם כל שימוש.
אמנון כהן:
צריך לקבל את ההחלטה הזאת מיידית.
אמנון כהן:
אולי צריך לפצות את בזק, אבל זה כבר בינינו ואנחנו נסדיר את זה.
אמנון כהן:
אני אפנה לוועדת כספים, במסגרת חברותי בה, להפרטת בזק והכנסת תחרות חופשית לענף.
אמנון כהן:
כן אפעל להורדת עלות שירות 144 לצרכנים.
אמנון כהן:
יש לבדוק ולבחון את נושא המונופול.
אמנון כהן:
בעידן של היום אם אפשר להפריט, אני חושב שזה יהיה יותר טוב.
ניצה קראוז:
בוטל סעיף 50 לחוק.
עמנואל שלום:
כבוד היושב ראש, בזק רוצה כתנאי לפתיחה לתחרות קודם כל הפרטה.
עמנואל שלום:
הפרטה בשלב ראשון, ואחר כך תחרות.
אמנון כהן:
בסדר גמור.
אמנון כהן:
אני קורא ליו"ר ועדת הכלכלה לסיים במהרה את הליכי החקיקה לגבי שירות 056 ו-057, כך שכל המדינה תנותק משירות זה, ומי שירצה יוכל להתחבר אליו.
אמנון כהן:
אלה הדברים שאנחנו מסכמים היום.
אמנון כהן:
אני מודה לכל המשתתפים.
אמנון כהן:
בוקר טוב לכל הנוכחים.
אמנון כהן:
היום אנחנו נעסוק בדיון בנושא החתמת חיילים על הוראות קבע, על ידי חברות ש"מציעות" הנחות לבתי עסק.
אמנון כהן:
למעשה, כשהתחלנו לבדוק את הפניה הזאת, התברר לנו שזו לא רק החתמת חיילים, אלא גם הרבה מאד תיכוניסטים, הרבה מאד נוער שמסתובבים.
אמנון כהן:
צדים אותם בקניונים או, את החיילים, ביציאה מהבסיס והעסק הזה ממש פורח ופורה.
אמנון כהן:
הם מרוויחים הרבה מאד כסף.
אמנון כהן:
אין לי בעיה שירוויחו כסף, אבל נראה שזה נעשה בהטעיה, באי ידיעה ובניצול של צעירים שלא כל כך יודעים על מה הם חותמים.
אמנון כהן:
כשמדובר בחיילים, אז מדובר בחיילים שבאים אחרי אימונים שיש להם כל השבוע.
אמנון כהן:
הם מתאמנים, לא ישנים מספיק שעות שינה, למעשה לא מרוכזים מספיק וחותמים על זה.
אמנון כהן:
לאחר מכן הם מגלים שחתמו על הוראות קבע, שכל חודש יורד להם מהחשבון והתלונה הזו למעשה משקפת הרבה מאד חיילים.
אמנון כהן:
אני מבקש, לפני שנתחיל את הדיון וארחיב יותר, שנציג את האנשים שנמצאים כאן, שנדע מי יושב אתנו כאן ואחר כך נמשיך את הדיון.
אמנון כהן:
מימיני יושבת מנהלת הועדה, גברת שלומית קואלמן.
אמנון כהן:
משמאלי גברת לבנה דנקר, יועצת ליו"ר הועדה.
אמנון כהן:
בבקשה, מכאן נתחיל.
שולה מישלי:
שולה מישלי, הממונה על פניות הציבור, מהפיקוח על הבנקים.
עודדה פרץ:
עודדה פרץ, הפיקוח על הבנקים.
יצחק קמחי:
עו"ד יצחק קמחי, הממונה על הגנת הצרכן, משרד התעשייה והמסחר.
שי פורת:
מתנצל על האיחור.
דוד משולם:
דוד משולם, מועדון הנחות "בילוי פלוס".
דוד משולם:
אני פה בשם בילוי פלוס ומייצג רק את בילוי פלוס, לא את שאר מועדוני החברות.
אמנון כהן:
הבנתי.
מיכל כהן:
מיכל כהן, המועצה הישראלית לצרכנות.
אמנון כהן:
חברנו שהצטרף אלינו?
שי פורת:
עו"ד שי פורת, בשם חברות "הרועים" ו "די קלאב".
שלומית קואלמן:
אתה מייצג את "שילת".
שלומית קואלמן:
נכון?
שי פורת:
גם את שילת.
שי פורת:
כן.
שי פורת:
שלומית קואלמן:
שי פורת:
רק ש… אה, בעצם יש לי ייפוי כח משילת.
הדסה קלפפיש:
הדסה קלפפיש, הממונה על פניות הציבור במשרד הביטחון.
אמנון כהן:
כפי שציינתי, יש לי כאן את הפניה.
שלומית קואלמן:
הפונה לא יכול היה להגיע.
שלומית קואלמן:
הוא הודיע לי בבוקר.
שלומית קואלמן:
הוא אמור היה להגיע.
אמנון כהן:
נקרא את הפניה ונתחיל את הדיון.
שלומית קואלמן:
אני חושבת שרובכם קיבלתם את הפניה, אבל לפרוטוקול אני אקריא אותה.
שלומית קואלמן:
הכותב הוא אשר אוחנה והנדון: "החתמת חיילים על הוראת קבע".
שלומית קואלמן:
"אני אב לשני חיילים בשירות סדיר, אשר חתמו על הוראת קבע לחיוב מחשבונם בתום לב ובהטעיה מכוונת, על ידי סוכנים צעירים, כבני 17-18 שנים, אשר אורבים להם ביציאות מבסיסי צה"ל, תל השומר, תחנות מרכזיות וקניונים.
שלומית קואלמן:
מרבית החיילים שחותמים הם בדרך כלל טירונים בצה"ל, בדרכם לביתם, עייפים וחסרי ריכוז וניסיון, חותמים על הוראת קבע לטובת חשבון של חברות שיווק שמציעים להם דיסק של מוסיקה והנחות לבילויים במועדונים, בפאבים וחנויות.
שלומית קואלמן:
הסוכנים לא מציינים מפורשות שהחיילים חותמים על הוראת קבע ומטעים אותם שעליהם לחתום על קבלת כרטיס המנוי והדיסק ואינם מקבלים אף לא מסמך או עותק שעליו חתמו אלא בלבד כרטיס מנוי ודיסק.
שלומית קואלמן:
לאחר כחודשיים נגבים מחשבון החייל כ – 130 שקל לרבעון וסך הכל סכום שנתי של 520 שקל, כאשר משכורתו החודשית של החייל היא 301 שקל.
שלומית קואלמן:
בתחקיר שערכתי ידוע לי על ארבע חברות שפועלות בשיטה זו והם: חברת מילניום קינג קארד, טלפון 03-6884423, אשר גובים 39 שקל לכל חודש 468 שקלים לשנה בהוראת קבע מחשבון החייל.
שלומית קואלמן:
חברת הרועים, זו אותה חברה ששייכת לחברה מסעיף מספר 1 ופועלת בזהות אחרת וזאת על פי שיחה טלפונית עם פקידת החברה בשם ליאורה.
שלומית קואלמן:
חברת בילוי פלוס.
שלומית קואלמן:
חברת שילת.
שלומית קואלמן:
בעת שהגענו לפקיד הבנק לבטל את הוראת הקבע, נאמר לנו שהתופעה הזו מוכרת להם היטב, כי הורים וחיילים רבים באים לבטל את הוראת הקבע.
שלומית קואלמן:
אני מציע מספר פעולות שיש לנקוט כדי למנוע תופעה של ניצול כספם של חיילים לטובת חברות שצוברות הון ומתעשרות בקלות על חשבון חיילי צה"ל.
שלומית קואלמן:
בעת שמגיעה הוראת חיוב לבנק, פקידי הבנק יבצעו בדיקה חוזרת עם החייל ויוודאו אם הוא מוכן שההרשאה תחויב ואם ידוע לו על כך שחתם.
שלומית קואלמן:
במידה ואינו מסכים, אין לכבד את ההרשאה.
שלומית קואלמן:
לבצע חסימה להוראות קבע בעניין הספציפי הזה מגיל 21 ומטה.
שלומית קואלמן:
להוציא חוק בכנסת ישראל נגד חברות שצוברות הון בשיטות אלה ולהעמידם לדין.
שלומית קואלמן:
אני ממליץ לדובר צה"ל ומחלקת ההסברה וההדרכה של צה"ל להדריך את החיילים מהיום הראשון של גיוסם להימנע ולהיזהר מחתימה על מסמכים אצל סוכנים מסוג זה.
שלומית קואלמן:
מומלץ לפרסם בעיתונות הארצית ועיתונים מקומיים על מנת להזהיר ולהדריך חיילים מפני תופעה זו.
שלומית קואלמן:
אני תקווה שנושא זה ייפול על אוזן קשבת ויטופל בהתאם.
שלומית קואלמן:
אשרו ביצוע.
שלומית קואלמן:
בכבוד רב, אשר אוחנה"
דוד משולם:
יש לי שאלה, דרך אגב, הבן שלו עשה אצל בילוי מנוי?
שלומית קואלמן:
מה זה משנה?
שלומית קואלמן:
הוא מדבר על תופעה.
שלומית קואלמן:
אנחנו לא מדברים כרגע על שמות.
שלומית קואלמן:
עכשיו, אני רוצה לציין, כשאני פניתי לחברות היה מאד קשה לזמן חברות לדיון.
שלומית קואלמן:
אחת החברות שהוא מציין זו מילניום קינג קארד.
שלומית קואלמן:
ניסינו כשבוע ליצור קשר.
שלומית קואלמן:
יש טלפון שמופיע ב 144 ובו אומרים שהם לא עובדים בחנוכה.
שלומית קואלמן:
נגמר חנוכה, ניסינו ליצור קשר אתמול בטלפון שנתנו לנו – כמובן, המפקחת - אין קול ואין עונה.
שלומית קואלמן:
גם זה מעיד.
אמנון כהן:
מיכל כהן, מהמועצה לצרכנות.
אמנון כהן:
יש לך איזשהן בעיות דומות שפונים אלייך בהן מבחינת הצרכנות?
מיכל כהן:
אני מודה שיש לנו פניות, אבל לא הייתי אומרת שיש לנו מבול של פניות.
מיכל כהן:
אני רוצה, אבל, לומר כמה דברים.
מיכל כהן:
א', יש לי פה שתי פניות שהבאתי לדוגמא, שהגיעו אלינו כהעתקים ולא כבקשה לטיפול, אז לא ממש טיפלנו בהן, אבל הן בהחלט משקפות את הבעיה שעלתה כאן במכתב, כשאחד מהם מדבר על מישהי שפנתה אליה נציגה של מועדון "בוורלי הילס".
מיכל כהן:
אולי נקרא את זה בקצרה משום שזה ממש קצר.
מיכל כהן:
אני רוצה לציין ולהוסיף לעניין הזה עוד שורה של דברים שיש לנו, שזה לא ממש דבר כזה אבל זה דומה ואני אחר כך אסביר למה אני מציינת את זה.
מיכל כהן:
זו תופעה בעיקר בתחנה המרכזית בתל אביב שיש שם, מסתבר, הרבה מאד חנויות של מוסיקה ודיסקים ודברים מהסוג הזה.
מיכל כהן:
מסתובבים שם הרבה מאד חיילים ואזרחים.
מיכל כהן:
ניגשים אליהם המוכרים מהחנות, מציעים להם כל מיני הצעות, מפתים אותם במרכאות או שלא במרכאות להכנס לחנות, מחתימים אותם על כל מיני עסקות, הם מגיעים הביתה, הם רואים שזה לא מה שהם רצו, שמה שסיפקו להם זה לא מה שבדיוק התכוונו ואחר כך לבטל את זה, זאת בעיה מאד גדולה.
מיכל כהן:
כמובן שיש פה בעיה של אכיפה, אבל קשה מאד לבוא בטענות.
מיכל כהן:
אני לא חושבת שהמשטרה יכולה להסתובב ברחובות ולטפל בנושאים האלה.
מיכל כהן:
אותו הדבר לגבי משרד המסחר והתעשייה שהוא הממונה לאכוף את זה.
מיכל כהן:
השאלה היא, שוב, עד כמה אפשר להקדיש לנושא הזה.
מיכל כהן:
לכן, צריכה לצאת גם מהוועדה הזאת, לדעתי, איזושהי פניה לציבור.
מיכל כהן:
להזהיר אותו לא להתפתות לכל מיני עסקאות מפוקפקות, אם לא יודעים מי החברה, אם לא יודעים בדיוק על מה חותמים.
מיכל כהן:
אני רק מוכרחה לתת דוגמא.
מיכל כהן:
כותבת מישהי: "הלכתי ברחוב בכיכר ציון, פנה אלי מישהו ושאל אותי באיזה בנק אני חברה ואמרתי לו".
מיכל כהן:
כלומר זה נשמע לפעמים, על פניו, שגם האזרחים באיזשהו מקום אשמים.
מיכל כהן:
מה זה?
מיכל כהן:
אתה הולך ברחוב, שואלים אותך באיזה בנק אתה, אתה אומר לכל אחד באיזה בנק אתה ואחר כך אתה מוצא את עצמך מחויב?
מיכל כהן:
כלומר, צריך לדעתי בקטע הזה לצאת אפילו באיזשהו מסע הסברה לציבור, כי זה חוזר על עצמו גם בדברים אחרים.
דוד משולם:
"בילוי פלוס".
מיכל כהן:
"בילוי פלוס", סליחה.
מיכל כהן:
אני רוצה לומר שמהבחורה שאצלנו מטפלת בנושאים האלה למדתי ואני בדקתי את הנושא לפני שבאתי, שלפחות לגבי בילוי פלוס אם יש בעיות – אין הרבה בעיות – כל בעיה נענית, כל בעיה נפתרת.
מיכל כהן:
כלומר, מבחינתנו, לגבי החברה הספציפית הזאת יש מעט בעיות ובמידה שיש כאלה, הן נפתרות על הצד הטוב ביותר.
אמנון כהן:
אני תכף אתן לך את רשות הדיבור.
דוד משולם:
אני חייב.
אמנון כהן:
יש הרבה הערות.
אמנון כהן:
תרכז את כולן, תרשום לך.
דוד משולם:
בסדר, אבל אני חייב.
אמנון כהן:
מר משולם, אני רוצה קודם כל לשמוע את אלה שמקבלים את התלונות.
אמנון כהן:
אתה תכתוב את כל ההערות ואני אתן לך זמן מספיק שתוכל להתייחס בו.
אמנון כהן:
בסופו של דבר נצא בסיכום שיכבד גם את האנשים, גם אתכם, גם את החיילים, שידעו איך להתמודד עם הדברים האלה.
אמנון כהן:
אתה לא יכול אחרי כל אחד להגיב.
אמנון כהן:
תרשום לך את הנקודות שאתה חולק עליהן, שהן לא מדויקות.
אמנון כהן:
אני מבין, אני מבין שאתה צריך להציג את הדברים שלך.
דוד משולם:
כי זו התייחסות כללית במשפט אחד.
דוד משולם:
משפט אחד.
דוד משולם:
"בילוי פלוס", מועדון ההנחות הוותיק, לדעתי, בישראל.
דוד משולם:
שמונה שנים אנחנו עובדים.
דוד משולם:
אין כנגדנו תלונות, ככל הידוע לי.
דוד משולם:
אם הכתובת היא המועצה לצרכנות, בשנים האחרונות היו שלוש פניות.
דוד משולם:
פניה אחת של אדון שרצה לבטל את המנוי אצלנו ובטעות שלח אותו לפנאי פלוס, כמו ההתבלבלות הקטנה הזאת.
דוד משולם:
קוראים לו יגאל והוא מרחובות, זה היה לפני שנתיים.
שלומית קואלמן:
פנאי פלוס זה עיתון, בכלל.
דוד משולם:
כן.
דוד משולם:
פנאי פלוס זה עיתון עם תא דואר אחר.
דוד משולם:
פניה שניה, גברת שעשתה מנוי בויזה – חשבה שהיא עשתה - וקיבלה את הכסף חזרה, שזו טעות שהיא גם שלה ותלונה שלישית של בן אדם שהוא לגמרי לא היה מנוי שלנו והוא חשב שהוא מנוי שלנו.
דוד משולם:
זאת אומרת, בכל השנים האחרונות שלוש תלונות סרק.
אמנון כהן:
הצגת את עמדתך.
אמנון כהן:
אנחנו נמשיך.
אמנון כהן:
אני בתחילת דברי ציינתי, שאין לנו בעיה שירוויחו כסף.
אמנון כהן:
אבל גם את זה צריך לעשות בצורה הוגנת.
אמנון כהן:
לתת את כל הנתונים, את כל הפרטים, להסביר שהנושא הזה יהיה בהוראת קבע, שאתה תשלם בתמורה, תקבל עליך פה, תקבל עליך שם ובן האדם לשיקול דעתו יכול לבחור אם כדאי לו או לא כדאי.
דוד משולם:
בהחלט.
דוד משולם:
אני אתכם.
אמנון כהן:
אבל לבוא בהטעיה ולהגיד: מה מספר החשבון שלך, תגיד את המספר ואז אני כבר אטפל בזה…
מיכל כהן:
הם לא אומרים מספר חשבון.
מיכל כהן:
באיזה בנק.
דוד משולם:
אנחנו לא עובדים בשיטות האלה.
אמנון כהן:
עוד פעם.
אמנון כהן:
פה יש כמה חברות.
אמנון כהן:
לא אמרתי אתם.
אמנון כהן:
אנחנו כרגע עושים דיון בדיוק בשביל זה.
אמנון כהן:
אז כל מה שמתייחס אליך תגיד אתה, יש לנו עורך דין מהחברות האחרות והוא יתייחס בנושאים שלו.
אמנון כהן:
המטרה שלנו היא להאיר את עיני הציבור, שיידעו איך להתמודד עם התופעות האלה.
אמנון כהן:
אני כרגע הייתי רוצה לשמוע את נציגת משרד הביטחון, גברת הדסה קלפפיש, אם יש לך איזשהן פניות, פנו אלייך בתחום זה או דומה לזה?
הדסה קלפפיש:
הגיעו אלינו מספר תלונות, אבל ממש מועטות.
הדסה קלפפיש:
כנראה שהם לא רואים את משרד הביטחון ככתובת לטפל בתלונות.
אמנון כהן:
זה לא בתוך בסיס.
אמנון כהן:
זה כבר מחוץ לבסיס.
הדסה קלפפיש:
זה לא מתוך בסיס.
הדסה קלפפיש:
הגיעו אלינו כמה תלונות, למשל, לגבי קופת חולים, שעובדים באמת ליד הבסיסים ומחתימים חיילים מקופת חולים על יד הבקו"מ, כשהם משתחררים.
הדסה קלפפיש:
הם מחתימים אותם על קופת חולים מושלם ומשלים וכל מיני סוגי ביטוח כאלה, בו בזמן שבכלל, החיילים שמשתחררים זכאים לשנה חינם.
הדסה קלפפיש:
לגבי זה באמת הגיעה תלונה ואנחנו פנינו לקופת חולים שיסבירו.
הדסה קלפפיש:
הם, אבל, לא עומדים בתוך הבסיס, הם עומדים מחוץ לבסיס.
הדסה קלפפיש:
כך שמשרד הבטחון לא יכול לעשות בעניין הזה שום דבר.
הדסה קלפפיש:
תלונות אחרות מהסוג הזה יש, באמת, לגבי דיסקים בעיקר, חברות תקליטים.
הדסה קלפפיש:
אתמול סיפרה לי חיילת שמשרתת אצלי שתפס אותה ברחוב אחד מהם ונתן לה דיסק חינם.
הדסה קלפפיש:
מתנה.
הדסה קלפפיש:
היא אומרת לו: אני לא רוצה לקחת.
הדסה קלפפיש:
הוא אומר לה: מה זה את לא רוצה לקחת?
הדסה קלפפיש:
אני נותן לך.
הדסה קלפפיש:
אם את לא תקחי, תראי, אני שובר את זה והוא נעמד לידה ופשוט שבר את זה.
אמנון כהן:
אלימות.
הדסה קלפפיש:
עשה לה מן טקס כזה.
הדסה קלפפיש:
היא פשוט היתה מזועזעת.
אמנון כהן:
אם היא לוקחת את זה היא צריכה לחתום על משהו.
הדסה קלפפיש:
כן.
הדסה קלפפיש:
בוודאי שהיא צריכה.
אמנון כהן:
אומרים לה, רק תחתמי שקיבלת את זה ומחתימים אותה על הוראת קבע.
הדסה קלפפיש:
אני מכירה גם תופעה שיש אצלי עובדת שיש לה בנות בגיל תיכון ואותו דבר.
הדסה קלפפיש:
בכלל לא מתחשבים בגיל.
הדסה קלפפיש:
אני לא יודעת בבנקים באיזה גיל היום פותחים חשבונות, אני חושבת שבגיל בר מצווה כבר.
הדסה קלפפיש:
אין לי מושג.
שולה מישלי:
לא.
שולה מישלי:
16.
שולה מישלי:
גם 15, אבל במגבלות מאד גדולות.
שולה מישלי:
16 זה כבר לכולם.
הדסה קלפפיש:
אז כבר מנצלים את הילדים האלה ומחתימים אותם.
הדסה קלפפיש:
אני לא יודעת מבחינה חוקית אם הם קטינים, אני לא יודעת מה הולך, אבל אצלי עובדות בתוך היחידה זה מה שקרה להן.
אמנון כהן:
הייתי באמת רוצה לדעת, מבחינת הבנקים, מה קורה אם ילדים או מתבגרים או חיילים, בתום לב חתמו על הנושא הזה ומה הפרוצדורה לבטל.
אמנון כהן:
לא תמיד חייל יכול להגיע בזמן, כי הוא נמצא כל השבוע בצבא.
אמנון כהן:
איך הפרוצדורה?
אמנון כהן:
האם אפשר לתת איזושהי הקלה או לא לחייב אותם על ביטול הוראת הקבע?
אמנון כהן:
כי אני יודע שמשלמים משהו על זה.
אמנון כהן:
אפשר טלפונית לבטל את זה?
אמנון כהן:
איך אתם באים לקראתם בדברים האלה?
אמנון כהן:
אמנם אתם לא יכולים לעקוב אחרי מה שכל אחד חותם, אבל אם הוא כבר עשה את הטעות, איך אפשר לתקן את זה?
שולה מישלי:
יש הוראה מיוחדת של הפיקוח על הבנקים בנושא של חיובים על פי הרשאה.
שולה מישלי:
אני רוצה רק לעשות סדר בין הוראת קבע לחיובים על פי הרשאה.
שולה מישלי:
חיובים על פי הרשאה אלה בעצם אותם חיובים שהחברה, המוטב, מציג לבנק, בעצם מכניס את היד לכיס של הלקוח ולוקח כסף.
שולה מישלי:
לא הבנק יוזם את החיוב הזה.
שולה מישלי:
הוראת קבע זה הצעד ההפוך.
שולה מישלי:
זה כשאני באה לבנק ואומרת, כל חודש תעביר לה 100 שקל ואז בעצם הבנק יוזם את החיוב.
שולה מישלי:
אז אלה בעצם חיובים על פי הרשאה, מה שאנחנו מדברים עליו פה.
שולה מישלי:
יש הוראה ספציפית שלנו בנושא הזה.
שולה מישלי:
חיוב על פי הרשאה אפשר תמיד לבטל.
אמנון כהן:
צריך להגיע לבנק?
שולה מישלי:
אפשר גם בטלפון, אני מניחה שיקבלו.
אמנון כהן:
כמה זה עולה?
שולה מישלי:
לבטל היום חיוב על פי הרשאה זו עמלה שהכנסנו אותה לפיקוח.
שולה מישלי:
היא היתה עד לא מזמן כעשרים שקלים, היום היא עומדת על חמישה שקלים ויותר מזה, אם לקוח ביטל חיוב על פי הרשאה והמוטב משום מה לא קלט אותה, ממשיך להציג חיובים וכל חודש בעצם מוזרמת ההוראה והבנק אמור להחזיר אותה, גם על ההחזר הזה היתה עמלה מאד גבוהה, כמו החזרת צ'ק.
שולה מישלי:
אנחנו קבענו בהוראת נוהל בנקאי תקין שהבנק לא יכול לגבות מהלקוח שום עמלה אם המוטב ממשיך ומציג.
שולה מישלי:
הוא יכול לגבות מהמוטב.
שולה מישלי:
שיתחשבן אתו.
שולה מישלי:
הרי המוטב הוא לא בסדר בקטע הזה.
שולה מישלי:
אבל הוא לא יכול בשום פנים ואופן לחייב את הלקוח.
שולה מישלי:
בעניין הזה החיילים לא שונים מכל אחד אחר.
שולה מישלי:
הרי אי אפשר לעשות איזו נישה מיוחדת לחיילים בנושא הזה.
שולה מישלי:
אם לוקחים באמת את הרעיון של מיכל כהן ויוצאים באיזושהי הסברה, אז כדאי להכניס גם את הקטע הזה, שבעצם הם יכולים בכל עת לבטל חיוב על פי הרשאה.
שי פורת:
אם יותר לי להוסיף משפט, האם זה נכון שגם עשרה ימים לאחר ביצוע החיוב על פי הרשאה אפשר לבטל את החיוב רטרואקטיבית?
שולה מישלי:
אם הוא לא תואם את ההרשאה.
שולה מישלי:
זאת אומרת, 90 יום.
דוד משולם:
90 יום אחרי, אם הוא לא תואם את ההרשאה.
שי פורת:
אם הוא לא תואם את ההרשאה, 90 יום.
שי פורת:
עשרה ימים, אם הוא כן תואם את ההרשאה?
שולה מישלי:
אני צריכה להסתכל בהוראה.
אמנון כהן:
זה לא מהותי כרגע.
אמנון כהן:
אני רק רוצה לדעת אם היו אלייך פניות בתחומים האלה.
שולה מישלי:
היו.
שולה מישלי:
לא הרבה.
שולה מישלי:
היו פניות אלינו.
שולה מישלי:
האמת היא, שזה לא כל כך בטריטוריה שלנו אז הפנינו את האנשים לרשות להגנת הצרכן או למועצה הישראלית לצרכנות.
שולה מישלי:
גם הפונה הספציפי, אשר אוחנה, פנה אלינו וענינו לו, משום שהיתה לו הצעה שהבנקים יפנו לחייל ויוודאו אתו, שזה לא מעשי, או בכלל להגביל הוראות קבע לחיילים.
שולה מישלי:
גם זה לא מעשי.
שולה מישלי:
חייל הוא בגיר, הוא יכול להסיע טנק ולהטיס מטוס, אז אי אפשר להגיד לו שעל הוראות קבע הוא לא יכול לחתום.
אמנון כהן:
הצטרף אלינו עורך דין ירון לוינסון מהרשות להגנת הצרכן בהסתדרות.
אמנון כהן:
אתה כבר הבנת על מה אנחנו מדברים.
אמנון כהן:
הייתי רוצה לדעת אם מבחינתך היו כמה פניות, במה נתקלת ואיך הטיפול שלך.
ירון לוינסון:
מצטער על האיחור.
אמנון כהן:
זה בסדר.
אמנון כהן:
הודעת שאתה תאחר.
אמנון כהן:
רשום לי.
ירון לוינסון:
אני לא יודע על מה דובר פה אבל אחת התופעות שאנחנו מקבלים עליה עשרות תלונות, זה כל הנושא של החברות שמתעסקות במועדונים.
ירון לוינסון:
כל החברות שמוזכרות בשמות פה ואחרות.
ירון לוינסון:
אין סוף תלונות.
ירון לוינסון:
מדובר בעשרות.
ירון לוינסון:
לכל הסניפים שלנו מגיעות תלונות.
ירון לוינסון:
הבאתי פה גם כמה דוגמאות של תלונות.
ירון לוינסון:
אמנם יש אפשרות לבטל, אבל אחרי הביטול מקבלים מכתב מעורך דין על כך שבוטל, עם דרישות לתשלום.
שולה מישלי:
מהחברה.
שולה מישלי:
לא מהבנק.
דוד משולם:
אנחנו לעולם לא שולחים.
ירון לוינסון:
אני, אגב, לא דיברתי פה על שם.
דוד משולם:
אבל מתייחסים לכל הציבור, כל הדתיים וכולי.