GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יוסי כץ: אני אדאג לזה.
יוסי כץ: הצעות חוק: הצעת חוק ביטוח חיים לחיילי מילואים – של חבר הכנסת זבולון אורלב.
יוסי כץ: האם לא עברה הצעה כזו של חבר הכנסת וילן?
ארבל אסטרחן: היא גם ברשימה.
אתי בן-יוסף: היא גם פה.
אתי בן-יוסף: הנה, מס' 3.
אתי בן-יוסף: (הצעת חוק תשלום קצבאות לחיילי מילואים ולבני משפחותיהם – של חבר הכנסת אבשלום וילן וקבוצת חברי כנסת).
יוסי כץ: היא גם פה.
יוסי כץ: אז אני מצביע על שתיהן.
יוסי כץ: לאן?
ארבל אסטרחן: חוץ וביטחון.
יוסף יצחק פריצקי: אני מציע לוועדת כלכלה.
יוסי כץ: כספים?
יוסף יצחק פריצקי: לא תעבירי את זה בחוץ וביטחון.
יוסף יצחק פריצקי: לא תזוזי עם זה בחוץ וביטחון.
יוסי כץ: ביטוח חיים.
אנה שניידר: לחיילי מילואים.
יוסף יצחק פריצקי: למה חוץ וביטחון?
יוסף יצחק פריצקי: למה לא לוועדת הכלכלה?
אנה שניידר: זה חיילי מילואים.
אנה שניידר: זה חיילים.
אנה שניידר: החלק היותר חשוב שם זה שמדובר בחיילי מילואים ולא בביטוח.
דוד לב: זה בכלל חוק של וועדת המשנה של חוץ וביטחון, אם אני לא טועה.
יוסף יצחק פריצקי: זה חוק של הוועדה?
יוסי כץ: מי בעד חוץ וביטחון – ירים את ידו.
יוסי כץ: מי נגד או בעד ועדה אחרת?
יוסי כץ: חוק חופש המידע (תיקון – חברת בת של תאגיד עירוני), של חברת הכנסת יהודית נאות.
יוסף יצחק פריצקי: זה פנים.
יוסף יצחק פריצקי: זה תאגידים עירוניים.
אנה שניידר: אבל זה חופש המידע.
אנה שניידר: זה רק חוקה.
יוסף יצחק פריצקי: על זה היא מדברת.
מוחמד ברכה: זה כספים.
אנה שניידר: מדובר על חופש המידע.
יוסף יצחק פריצקי: תבדקי את זה, כי היא מדברת פה על תאגידים עירוניים שיהיו כפופים לאותו דבר כמו בעיריות.
ארבל אסטרחן: אבל יש לך את הסעיף העיקרי.
ארבל אסטרחן: זה ועדת חוקה.
יוסי כץ: אני מתלבט עם זה.
יוסי כץ: אני אומר לכם.
יוסי כץ: עוד פעם: מה אומרת ההצעה?
אנה שניידר: ההצעה אומרת: "חוק חופש המידע חל היום על כל התאגידים שבשליטת הרשויות המקומיות.
אנה שניידר: אולם, החוק הקיים אינו חל על חברות בת של אותם תאגידים".
יוסי כץ: אני בעד ועדה משותפת, ברשותכם.
יוסי כץ: אני חושב שבכל זאת חבר הכנסת פריצקי צודק, כי יש בזה אלמנט של משרד הפנים.
יוסי כץ: בסדר, ועדה משותפת?
יוסף יצחק פריצקי: של פנים וחוקה.
אנה שניידר: לדעתי זה חוקה.
יוסף יצחק פריצקי: פנים.
יוסף יצחק פריצקי: אני גם רוצה – תראה, אני אומר את זה ברצינות: חברת הכנסת נאות היא חברת ועדת הפנים, היא גם תקדם את זה מתוך הוועדה שלה.
יוסף יצחק פריצקי: אני יודע את זה.
יוסי כץ: איזו ועדה?
יוסף יצחק פריצקי: חברת הכנסת נאות, שיזמה את זה, היא בוועדת הפנים.
יוסף יצחק פריצקי: היא גם תקדם את זה מתוך הוועדה שלה.
אנה שניידר: אז לפחות בראשות חוקה.
יוסי כץ: ועדה משותפת חוקה-פנים בראשות חוקה, מקובל עלי.
אתי בן-יוסף: סליחה, כמה חברים בוועדה?
יוסף יצחק פריצקי: שלושה חוקה שלושה פנים.
יוסף יצחק פריצקי: זה לא צריך להיות גדול, זה מספיק.
אתי בן-יוסף: שלושה ושלושה.
אתי בן-יוסף: בראשות חוקה.
יוסי כץ: שלושה ושלושה.
יוסי כץ: 4 – 5 הצעת חוק יסוד הכנסת שלי ושל חבר הכנסת בריילובסקי לגבי הצהרת אמונים של חבר כנסת.
יוסי כץ: ועדת כנסת.
אנה שניידר: זה חוק יסוד.
יוסי כץ: חוק יסוד הכנסת זה כנסת.
ארבל אסטרחן: חוק יסוד הכנסת הוא לעתים חוקה ולעתים כנסת.
יוסי כץ: כנסת.
יוסי כץ: מה זה?
יוסי כץ: הצהרת אמונים בכנסת?
יוסי כץ: אני חושב שכנסת.
יוסי כץ: מי בעד ועדת הכנסת ירים את ידו.
יוסף יצחק פריצקי: אתי, אני מבקש שהוועדה המשותפת הקודמת, שתהיה בראשות פנים ולא בראשות ועדת חוקה.
יוסף יצחק פריצקי: יוסי, תראה.
יוסף יצחק פריצקי: יהודית לא חברה בוועדת חוקה.
יוסף יצחק פריצקי: כי היא תקדם את זה.
יוסף יצחק פריצקי: זה חוק שלה.
יוסף יצחק פריצקי: אם תהיה ועדה משותפת בראשות ועדת פנים, יתנו לה לשבת בראשות הוועדה הזו והיא תקדם את זה.
יוסי כץ: ברשותך, אני אתייעץ עם שני ראשי הוועדות.
אתי בן-יוסף: כי אחרת יבואו לבקש להעביר את זה מוועדה לוועדה ויהיה לזה עוד פרוצדורה.
אתי בן-יוסף: אז תשאיר את זה בינתיים.
יוסי כץ: אז אני אתייעץ עם ראשי הוועדות.
יוסי כץ: הצעת חוק חובת דיווח תקלות – של חבר הכנסת ליצמן.
יוסי כץ: אני לא יודע מה זה בכלל.
יוסי כץ: הצעת חוק חובת דיווח תקלות.
יוסי כץ: עבודה ורווחה או ועדת כלכלה.
מוחמד ברכה: תקלות במה?
יוסי כץ: אני הקראתי מה שהכינו לי.
אורי אריאל: תקלות בהעברת הכספים.
אורי אריאל: יוסי, תתעורר.
יוסף יצחק פריצקי: אין תקלות.
יוסף יצחק פריצקי: אין תקלות בהעברת כספים ואין צורך בחוק הזה.
יוסף יצחק פריצקי: אין תקלות בכלום.
יוסי כץ: מה זה חובת דיווח תקלות?
יוסי כץ: חשמל?
יוסף יצחק פריצקי: יוסי, זה לוועדת כלכלה.
יוסי כץ: אני לא יודע מה זה.
יוסף יצחק פריצקי: הוא רוצה מצב שבו אם נתגלתה תקלה, יש חובה על בעל מפעל לדווח עליה.
יוסף יצחק פריצקי: למשל סיליקון בחלב, ג'וקים במשהו.
יוסף יצחק פריצקי: הוא רוצה להוציא - - -
אנה שניידר: סיכון לשלום הציבור או בריאותו.
יוסף יצחק פריצקי: הוא רוצה להוציא חובה - - -
אנה שניידר: זה יכול להיות גם פנים.
יוסף יצחק פריצקי: הוא רוצה להכניס שם סעיף חובה שאומר שזה לא יתפרש כהודאה.
יוסף יצחק פריצקי: נכון?
אנה שניידר: הוא אומר כך: "מנהל מפעל או חברה ידווח למשרד הבריאות או למשרד העבודה והרווחה על כל תקלה חמורה שהתרחשה".
אנה שניידר: מה זה תקלה חמורה?
אנה שניידר: "כל תקלה, מכוונת או בשגגה, שיש בה סיכון לשלום הציבור או לבריאותו" – ואי דיווח יהווה עבירה.
אנה שניידר: לדעתי זה עבודה ורווחה.
דוד לב: עבודה, רווחה ובריאות.
יוסי כץ: זה חד משמעי עבודה ורווחה.
יוסי כץ: הצעת חוק האזרחות (תיקון – הגבלת אזרחות של בן זוג) – של חבר הכנסת אליעזר כהן.
יוסף יצחק פריצקי: זה חוקה.
יוסף יצחק פריצקי: אזרחות?
יוסף יצחק פריצקי: זה קונסטיטוציוני.
אנה שניידר: אזרחות נדון בפנים.
ארבל אסטרחן: שר הפנים הוא האחראי על זה.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: זה פנים, נו.
יוסי כץ: עכשיו מוסרים שלי שאמו של צ'יטה נפטרה והואיל ואני יודע כמה זמן הוא טיפל בה ועקב אחריה ואיך הוא ביקר אותה ובאמת התנהג כבן למופת, אני רק יכול להביע את תנחומי ותנחומי הוועדה.
יוסי כץ: השאלה היא אם עבורו זה היה עקרוני לאיזה ועדה זה הולך?
אתי בן-יוסף: הוא לא דיבר אתי על זה.
אתי בן-יוסף: ח"כ גפני צרף מכתב.
אורי אריאל: פנים, פנים.
יוסי כץ: פנים.
יוסי כץ: הצעת חוק שחרור על תנאי ממאסר – (תיקון – הרכב ועדת השחרורים) של חבר הכנסת יהלום.
יוסי כץ: זה חוקה.
אתי בן-יוסף: גם הצעה מס' 9.
יוסי כץ: אותו הדבר של אופיר פינס, גם כן חוקה.
יוסי כץ: הצעת חוק העונשין (תיקון – החזקה, הדפסה, העתקה, הפצה, חלוקה, יבוא פרסומים המשדלים להמרת דת).
יוסי כץ: זה עונשין, אז זה חוקה.
אנה שניידר: עונשין – חוקה.
יוסי כץ: הצעת חוק מיסוי מקרקעין (שבח מכירה ורכישה) (תיקון – ייצוג בידי רואה חשבון).
יוסף יצחק פריצקי: זה לכספים, זה ברור.
יוסי כץ: סעיף 12 ביקשו לא לדון.
אתי בן-יוסף: יש עוד עמוד.
אתי בן-יוסף: יש לנו הצטברות של נושאים.
יוסי כץ: 13.
יוסי כץ: הצעת חוק העמותות (תיקון – פיקוח ואכיפה) של חבר הכנסת וילן.
יוסי כץ: עמותות זה פנים.
יוסף יצחק פריצקי: לכספים.
משה שיפמן: פנים.
יוסי כץ: חבר הכנסת גפני, אני אזמין אותו כי הוא ביקש להיות נוכח והוא יושב ראש הוועדה.
אורי אריאל: העוזר שלו פה.
יוסי כץ: אלא אם אתה מוכן פנים.
יוסי כץ: או שאתה רוצה את זה אצלך?
יוסף יצחק פריצקי: לא, כי יש ועדת משנה שאני רוצה לקיים את זה אצלי, את הדיון.
יוסף יצחק פריצקי: בסדר, תביא את זה לדיון.
יוסי כץ: אני אביא את זה לדיון.
יוסי כץ: נביא את זה לדיון והצבעה.
יוסי כץ: 14.
יוסי כץ: הצעת חוק האזרחות (ביטול התאזרחות של בעל ואישה) – של חבר הכנסת צבי הנדל וקבוצת ח"כים.
אורי אריאל: פנים.
יוסף יצחק פריצקי: אם זה פנים שם, זה צריך להיות גם פנים פה.
יוסי כץ: מי בעד פנים ירים את ידו.
יוסי כץ: עכשיו הרכב וועדה לפי סעיף 16א' לתקנון.
אתי בן-יוסף: הם עוד לא נתנו לי שמות, אז תמתין עם זה.
אתי בן-יוסף: חסרים פה שמות.
יוסי כץ: יש עוד משהו?
יוסי כץ: אנו דנים בבקשה להעברה של הצעת-חוק לתיקון פקודת התעבורה (תיקון – עונש מינימום בגרימת מוות בנהיגה רשלנית), התשס"ב-2001 פ/2993 של חבר-הכנסת אופיר פינס-פז מוועדת החוקה חוק ומשפט לדיון בוועדת הכלכלה.
יוסי כץ: זה נעשה בהסכמתו של יושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט, על-פי בקשתו של יושב-ראש ועדת הכלכלה.
יוסי כץ: בעד – 1 נגד – אין נמנעים – אין הבקשה להעביר את הדיון בהצעת-חוק לתיקון פקודת התעבורה (תיקון – עונש מינימום בגרימת מוות בנהיגה רשלנית), התשס"ב-2001 מוועדת החוקה חוק ומשפט לוועדת הכלכלה התקבלה.
גאגולה בנושא: קודם כל, אני לא ראיתי אותו מדבר בזכות השאהידים.
גאגולה בנושא: אחד מעיתוני הצהרים פרסם הודעת הכחשה, שבה הוא מבהיר שחבר-הכנסת אחמד טיבי לא דיבר בזכות השאהידים.
גאגולה בנושא: מכיוון שחבר-הכנסת גאגולה לא נמצא כאן, הערעור שלו נמחק.
גאגולה בנושא: 3.
גאגולה בנושא: הצעת חבר-הכנסת שאול יהלום לתיקון התקנון – בדבר מענה להצעות לסדר היום
יוסי כץ: מה מציע חבר-הכנסת יהלום?
ארבל אסטרחן: בהצעות לסדר היום כתוב שיש סמכות לחבר הממשלה, המדבר בשמה, להשיב ולהציע שההצעה תוסר מסדר היום, תעבור לוועדה וכו'.
ארבל אסטרחן: חבר-הכנסת יהלום מציע שלא כל חבר ממשלה יוכל לדבר בשם הממשלה, אלא רק ראש-הממשלה, השר המקשר או השר שהנושא נמצא בתחום סמכותו או סגנו.
יוסי כץ: זאת מגבלה רצינית מאד על הממשלה, כי בדרך כלל כאשר יש בעיות במליאה, לא פעם הנוכחות של שר כלשהו יכולה לתרום לממשלה, וכך היא יכולה לפחות להרוויח זמן.
ארבל אסטרחן: אני יודעת שחבר-הכנסת יהלום הציע את ההצעה הזאת, בגלל שסגן שרת התעשייה והמסחר ענה להצעה לסדר היום, שבכלל לא היתה בתחום סמכותו.
יוסי כץ: אז אפשר לעשות הגבלה לגבי השרים, אבל אני חושב שכדאי לשמוע את חבר-הכנסת יהלום.
זאב בוים: חבר-הכנסת יהלום, עוד מעט אתה תהיה חלק מהממשלה, ותעמוד בפני אותה בעיה.
זאב בוים: אתה תהיה שר התחבורה או שר הדתות, וכל פעם תצטרך לבוא למליאה כדי להשיב להצעות לסדר, כפי שאתה מציע, ו"יטרטרו לך את השכל" במקום שתעבוד במשרד שלך.
זאב בוים: אני מציע שיהיה שר תורן של הממשלה - כפי שנהוג היה עד עכשיו - או שר מקשר או השר הענייני, אבל גם שר תורן אחר שיוכל לענות, למה צריך לשנות את המצב הקיים?
שאול יהלום: אדוני היושב-ראש, אני חושב שכאן אני עוסק בתיקון שנוגע לכבודה של הכנסת ולעצם פעילותה.
שאול יהלום: למעשה, אולי 50% מדיוני המליאה – אולי מעט פחות, בגלל שיש הצעות-חוק – מהווים ההצעות לסדר-היום, שהן עיקר פעילותינו במליאה.
שאול יהלום: מה המטרה של ההצעה לסדר היום?
שאול יהלום: כמובן להעלות את הנושא, אבל הייתי אומר שעיקר העניין זה התשובה של הממשלה.
שאול יהלום: לשם כך אנחנו מעלים את העניין – כדי להביא את המשיב, כדי ליצור איזשהו בירור, וכדי שהתשובה תהיה עניינית.
שאול יהלום: שעונה ומשיב רק מי שיכול להשיב תשובה עניינית ויכול לשחות בדיון תוך כדי דיון.
שאול יהלום: מתי נדרשתי לתיקון?
שאול יהלום: כזכור לכם, התקיים ויכוח בין שר הביטחון לרמטכ"ל על התבטאויות של הרמטכ"ל, ולגבי השאלה האם הן יכולות להיות התבטאויות פוליטיות או לא.
שאול יהלום: הרמטכ"ל אמר את שאמר, שר הביטחון נזף בו, ובערך 10 חברי-כנסת הגישו הצעה לסדר יום.
שאול יהלום: הנושא היה "היחסים בין שר הביטחון והרמטכ"ל".
שאול יהלום: רבותיי, תתפלאו לשמוע, אבל מי השיב על ההצעה?
שאול יהלום: סגן שר המסחר והתעשייה, אלי בן-מנחם.
שאול יהלום: זה הדהים את כל הנוכחים, כי הם לא הבינו איך הוא מתקשר לעניין הזה.
שאול יהלום: הוא בעצמו צחק, ואמר שהגישו לו נייר, והוא קרא ממנו.
שאול יהלום: אחרי זה שאלו אותו שאלה תוך כדי דיון, והוא צחק.
שאול יהלום: לכן, אני מציע שכאשר מובאת הצעה לסדר היום, יוכלו לענות עליה ראש-הממשלה, סגן ראש-הממשלה, השר הממונה שהוא השר בעל התיק, סגן השר של אותו משרד, והשר המקשר.
שאול יהלום: אם הממשלה החליטה לא להשיב, זכותה לפי התקנון גם לא להשיב.
שאול יהלום: הממשלה יכולה לדחות את תשובתה, וזאת זכותה, אבל אם משיבים, מי שמשיב צריך להיות לפחות אחד מאלה שציינתי.
יוסי כץ: זאת אומרת שאתה לא מדבר סתם על זכות דיבור של שר במליאה, אלא על תשובה להצעה לסדר היום בשם הממשלה.
זאב בוים: אני נוטה לקבל את מה שחבר-הכנסת שאול יהלום אמר, אבל הדוגמה שהוא נתן היא דוגמה לא ראויה.
זאב בוים: אני מבין שהדוגמה הזאת גרמה לו לתקן את התקנון, ואי אפשר להתפלא על כך, כי כשסגן שר שלא מצוי בעניין עונה להצעה לסדר היום, זה נראה לא כל-כך טוב.
זאב בוים: אני בכל זאת לא הייתי מוותר על השר התורן, ואני אגיד לכם למה.
שאול יהלום: שר תורן יושב במליאה לפי זמן, ולא לפי מהות.
זאב בוים: שר תורן גם יושב במליאה לפי מהות, כי מרגע שהוא יושב על זמן מסוים, חזקה עליו שאם מונח לפניו סדר היום – והוא ידוע מראש – הוא בהחלט יכול לתת התייחסות עניינית, גם אם לא מדובר במשרד שהוא מופקד עליו.
יוסי כץ: במילים אחרות, הוא כאילו השר המקשר לצורך אותה ישיבה.
זאב בוים: הוא כאילו השר המקשר לאותו פרק זמן שבו הוא נמצא במליאה.
זאב בוים: אני מציע שתהיה פנייה לממשלה, שכל שר מקשר, על-פי לוח הזמנים והתורנות שלו, ובכפוף ללוח העבודה ולסדר העבודה של הכנסת שהוא ידוע ושהוא מכין את עצמו אליו, יוכל לענות לאותה הצעה לסדר.
זאב בוים: זה יהיה תיקון מסוים, אולי לא כל-כך גדול.
יוסי כץ: בתנאי שלא מדובר בתורן ספונטני, אלא בתורן שנקבע מראש.
זאב בוים: הלא גם לחבר-הכנסת יהלום אין עניין להכביד על עבודת הממשלה.
זאב בוים: השרים עסוקים, ומכאן נקבע גם הסדר הזה.
זאב בוים: אם אפשר היה ואם ניתן היה, רצוי שיישבו בהצעות לסדר היום במליאה כל אותם שרים שמופקדים על הנושא, וכל אחד יענה בתורו.
זאב בוים: זה הדבר הרצוי ביותר.
זאב בוים: זה לכבודה של הכנסת ולכבודו של חבר-הכנסת שמעלה את העניין, וגם לכבודה של הממשלה, אבל אי אפשר להגיע למצב כזה.
זאב בוים: אף פעם לא היה מצב כזה.
זאב בוים: תמיד היה מצב של שר מקשר וכדומה.
זאב בוים: לכן אני אומר, שאם נסכים ששר תורן יכול לשמש באותו פרק זמן – כפי שיושב-ראש הוועדה אמר עכשיו – כשר מקשר, והוא מתכונן לדיון, והוא יכול להתכונן, אני חושב שבזה אנחנו מתקנים משהו.
יוסי כץ: אני רוצה לדעת מה עמדת הממשלה.
אריה זוהר: הדברים שאומר הם על דעת מזכיר הממשלה וגם השר המתאם, השר דני נוה.
אריה זוהר: הממשלה היתה מבקשת וממליצה לא לתקן את התקנון, ואני אומר מה הם הנימוקים לכך.
אריה זוהר: הפרקטיקה הנוהגת היא שמי שאמור להשיב על הצעה לסדר-יום, בין אם היא דחופה או רגילה, זה השר שהיא נופלת בתחום עניינו, או סגנו, ואני חושב שברוב המקרים זה אכן קולע לעניין, ואכן השרים הנוגעים לדבר משיבים להצעות, אלא מאי?
אריה זוהר: אם תתקבל ההצעה של חבר-הכנסת יהלום, יש מקרים שבהם תינטל מהממשלה הגמישות להציב על דוכן המשיבים שר אחר, שמכורח הנסיבות התבקש להשיב על ההצעות, ולאו דווקא השר התורן, שיכול להיות שהוא גם יגיע למצב שהוא ירצה להשיב, דוגמת התשובה שנתן חבר-הכנסת בן-מנחם לגבי דברי הרמטכ"ל, שהוא גם לא מצוי בעניין.
אריה זוהר: יש לפעמים מקרים, שבהם השר שאמור להשיב להצעות לסדר-היום שנוגעות לתחום עניינו, נבצר ממנו להיות במליאה - או בגלל שהוא בחוץ לארץ, או בגלל שהנושא הוא אינטר-דיסציפלינרי - והממשלה מבקשת משר אחר להשיב בשמה על הצעה לסדר היום, שלכאורה נוגעת לתחומו של שר פלוני, ושר פלמוני משיב.
אריה זוהר: אנחנו חושבים שהדבר הוא תקין, והוא גם מאפשר לממשלה לתת תשובה להצעות לסדר-היום באופן סדיר, בעוד שאם נוגבל בחופש התמרון הזה, שהוא לא רחב ביותר, תיווצר סיטואציה שאולי גם תפגע בכבודה של הכנסת, ותעלינה הצעות לסדר-היום, ולא תינתנה תשובות, דבר חמור יותר.
אריה זוהר: אני אתן כמה דוגמאות מן הפרקטיקה לגבי נושאים אינטר-דיסציפלינריים.
אריה זוהר: הממשלה מדי פעם מציבה במליאה שרים, שלא בדיוק תואמים לאחריות ולסמכות הנוגעות להצעה לסדר היום.
אריה זוהר: יש לנו דוגמה שחוזרת על עצמה בעניין של אבטלה.
אריה זוהר: זה נושא שחדשות לבקרים עולה לדיון במליאת הכנסת.
אריה זוהר: על פניו, נראה שבאמת הנושא קשור לתחומו של שר העבודה והרווחה, שמשלם למובטלים את דמי האבטלה ודואג להכשרה תעסוקתית ומקצועית, אבל קורה גם לפעמים שהשר אומר:
אריה זוהר: אני לא יכול להשיב ואין לי מה לומר בעניין הזה, כי אני לא יוצר את מקומות התעסוקה.
יוסי כץ: על זה צריך לענות שר האוצר או שר התעשייה והמסחר.
אריה זוהר: לכן אנחנו מבקשים משר האוצר להשיב, והוא משיב.
שאול יהלום: זה נוגע לעניינו של שר האוצר.
שאול יהלום: אני מציע שהדברים ייכתבו בצורה גמישה: שר שהנושא נמצא בתחום משרדו.
זאב בוים: שר כלכלי יכול להיות שר התעשייה והמסחר.
שאול יהלום: כן, זה יכול להיות שר האוצר, או שר התעשייה והמסחר.
שאול יהלום: אני מציע להכניס לתקנון את מה שאתה אומר.
שאול יהלום: אני בהחלט מסכים שהדברים ייכתבו בצורה גמישה, ושיעלה לדוכן שר שהנושא נמצא בתחום משרדו.
יוסי כץ: אתה כתבת "השר שהנושא בתחום סמכותו".
יוסי כץ: אפשר לכתוב במקום זה "בתחום סמכותו הישירה או העקיפה".
שאול יהלום: התחום בו עוסק משרדו.
שאול יהלום: אפשר לכתוב "השר שהנושא נוגע לתחום משרדו באופן ישיר או עקיף".
שאול יהלום: קודם כל, תפקיד הממשלה הוא להשיב להצעות לסדר-היום.
שאול יהלום: זה לא מכביד על עבודת הממשלה, אלא משפר אותה.
שאול יהלום: חלק מעבודת השר היא להתעמת עם הכנסת, שהרי הכנסת מפקחת על עבודתו.
שאול יהלום: לא מדובר בהכבדה על עבודת הממשלה, כי אתה יכול גם לשאול למה השרים צריכים להיות נוכחים לפחות בשליש מהישיבות, שכן אם לא יעשו זאת, הם יקבלו נזיפה.
שאול יהלום: תפקיד השרים להגיע לכנסת.
שאול יהלום: אם תרצו שישיב על הצעה לסדר-היום בנושא האבטלה היום שר העבודה והרווחה, מחר שר התעשייה והמסחר, ומחרתיים שר האוצר – במקרה שר האוצר כבר נכלל בהצעה שהצעתי, כי אני מציע להוסיף את סגן ראש הממשלה – אני מסכים, אבל שר החינוך לא יוכל להשיב.
אריה זוהר: השרה ציפי לבני, שלפעמים עושה שליחויות בשם ראש-הממשלה, לא תוכל להשיב.
זאב בוים: אתה צודק, יש שרים בלי תיק.
שאול יהלום: אני מוכן להוסיף "או שר שהוסמך לכך על-ידי ראש-הממשלה".
אריה זוהר: מה שאמרת עכשיו חשוב מאד.
שאול יהלום: אני מוכן להוסיף את זה, אבל לא לאפשר לשרים אחרים להשיב, ובכך להפוך את הכנסת ללעג.
שאול יהלום: אני רוצה להשיב לחבר-הכנסת בוים לגבי מה שאמר על השר התורן.
יוסי כץ: רגע, אני חושב שהתיקון שלך פותר את הבעיה.
יוסי כץ: אם נציין שר תורן, או משהו מהסוג הזה, זה יהיה בבחינת פתח שיוכל להפוך את הכנסת ללעג ולקלס, ולכן הרבה יותר טוב הנוסח "שר שהוסמך על-ידי ראש-הממשלה".
זאב בוים: הדוגמה שחבר-הכנסת יהלום הביא היא דוגמה טובה, אבל השאלה היא האם יש עוד דוגמאות כאלה.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אין הרבה.
זאב בוים: אני לא חושב שיש עוד דוגמאות כאלה, כי המקרה הזה, שסגן שר התעשייה והמסחר עולה לדבר בענייני ביטחון, היה מקרה יוצא דופן לחלוטין.
שאול יהלום: אם אלה 99% מהמקרים, בואו נעגן את זה בתקנון.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: חבר-הכנסת יהלום, אם היו מקפידים על מה שכתוב בתקנון הנוכחי, סגן שרת המסחר והתעשייה לא יכול היה להשיב על ההצעה הזו לסדר-היום, כי כתוב שהסמכויות של סגן שר להופיע במקום השרה נמצאות בתחום העניינים שמסר לו השר שלו.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: עד כמה שאני מבין, דליה איציק לא הסמיכה את אלי בן-מנחם לעניין הזה, ולכן העניין הזה פתור.
אריה זוהר: אם יתקבל התיקון בתקנון, היינו מבקשים להכניס גם שיכול להשיב ממלא מקומו של השר, אם השר נמצא בחוץ לארץ למשל.
אריה זוהר: סגן ראש-הממשלה הוא תפקיד של כבוד, שלא מעוגן בחוק היסוד, ולכן אני לא יודע האם יש מקום להכניס גם אותו.
יוסי כץ: ומה עם ממלא מקום ראש-הממשלה?
אריה זוהר: גם זה לא קיים.
ארבל אסטרחן: יש סגן שר במשרד ראש-הממשלה.
זאב בוים: אם הממשלה ממנה ממלא מקום, בגלל היעדרותו, או בגלל חוסר יכולתו של ראש-הממשלה לתפקד, הוא ראש-הממשלה לכל דבר ועניין.
זאב בוים: לא צריך לכתוב את זה.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: השאלה הטכנית היא מה זאת הסמכה – האם נכתוב ברשימת הנושאים של יום רביעי שראש-הממשלה מדבר בשם הממשלה הבוקר, או שיהיה מינוי של קבע למוסמכים בידי ראש-הממשלה.
שאול יהלום: לא, אני מדבר על מי שמוסמך להשיב לנושא זה על-ידי ראש-הממשלה.
זאב בוים: מזכירות הממשלה תצטרך למצוא איזה סידור.
יוסי כץ: רק במקרה שלא מצאת לא את השר, לא את סגנו ולא את השר המקשר, אבל עובדה שב-96% מהמקרים זה לא המקרה.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אני רוצה להעיר עוד הערה אחת לחבר-הכנסת שאול יהלום, ואני אומר אותה מניסיון של ישיבה באולם המליאה.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אחת הטענות השכיחות של חברי-הכנסת היא שאין במליאה נציג ממשלה, כלומר: משוועים שהשר התורן יישב במליאה.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אני שואל את עצמי בשביל מה מושיבים במליאה שר תורן שעתיים, אם הוא אפילו לא יכול לתת תשובה בשם הממשלה.
שאול יהלום: קודם כל, שר תורן יכול לעלות לדוכן בכל נושא, בכל שעה, ואפילו לדבר 100 פעם.
שאול יהלום: כל שר יכול להתערב בדיונים.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: לפי התקנון, לא.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: סעיף 97 אומר ששר שהדברים נוגעים לתחום ענייניו יכול לדבר, ואחר – לא.
שאול יהלום: כשאנחנו פונים לממשלה, אנחנו מבקשים שהיא לא תפקיר את העניין.
שאול יהלום: אני גם הייתי שר תורן פעם, ולכן אני יודע שאין לו שום קשר לנושא.
שאול יהלום: לא מדובר בשר תורן, כי לא אומרים שבענייני חוקים יישב במליאה שר המשפטים, ובהצעות לסדר היום שעניינן נושאים חברתיים, יישב במליאה שר העבודה והרווחה.
שאול יהלום: אם זה היה המצב, הייתי מקבל את המצב.
שאול יהלום: קובעים ששר תורן יהיה נוכח במליאה בין השעות 17:00 עד 19:00 ביום רביעי, ולא משנה איזה נושאים יעלו על סדר היום.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אז בשביל מה אתם דורשים שיהיה נוכח במליאה שר תורן?
שאול יהלום: אני לא יודע, למה אתה שואל אותי?
שאול יהלום: האם אני ביקשתי שיהיה שר תורן?
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אני מכיר כמה חברי-כנסת, שכל פעם כששולחן הממשלה ריק, הם פונים ליושב-ראש, והיושב-ראש פונה למזכיר או לסגן המזכיר, ומבקש לדאוג שמייד יהיה ייצוג לממשלה.
זאב בוים: אולי הסידור הזה יכול לבטל את המושג "שר תורן".
ארבל אסטרחן: אני רוצה להבין מה סוכם.
ארבל אסטרחן: סוכם להוסיף שהשר יהיה רשאי להשיב, אם העניין נמצא בסמכותו של השר באופן ישיר או עקיף, וכמו-כן סוכם להוסיף את ממלא מקום השר.
ארבל אסטרחן: מה לגבי סגן שר במשרד ראש-הממשלה?
שאול יהלום: לא, סגן שר במשרד ראש-הממשלה זה עניין טכני.
ארבל אסטרחן: ומה אם ראש-הממשלה יוכל להסמיך שר מסוים, או סגן שר, לעניין מסוים ולא לשעה מסוימת?
שאול יהלום: רק שר, שיוכל להשיב תשובה.
ארבל אסטרחן: האם צריך הסמכה בכתב מראש-הממשלה?
שאול יהלום: אני לא חושב שצריכים לענות עכשיו על השאלה.
ארבל אסטרחן: אם אצטרך לנסח את התקנון, עליי לדעת זאת.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: מספיק שמזכירות הממשלה מודיעה למזכירות הכנסת.
אריה זוהר: אם לראש-הממשלה יש סגן שר במשרד ראש-הממשלה, האם הוא לא יכול להסמיך אותו לשום דבר?
שאול יהלום: לא, כי אני יכול להביא לך דוגמאות של כמה סגני שרים שישבו במשרד ראש-הממשלה, ולא היו סגני ראש-ממשלה וישבו שם כסטטיסטים.
ארבל אסטרחן: לפי זה, לכאורה, סגן שר במשרד ראש-הממשלה לעולם לא יוכל להשיב.
שאול יהלום: רק בנושאים שנוגעים לראש-הממשלה בצורה ישירה או עקיפה, ותמיד אפשר יהיה לטעון שהם נוגעים בעקיפין לראש-הממשלה, אבל לא צריך לכתוב את זה במפורש.
זאב בוים: אני לא חושב שזה ישפר בהרבה את המצב.
זאב בוים: אני חושב ששר תורן שיושב במליאה יכול להשיב.
שאול יהלום: לשר תורן אין שום משמעות ערכית.
זאב בוים: המזכירות של הממשלה עושה תורנות שרים.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: יש לי תחושת בטן, שראש-הממשלה יסמיך את השרים התורניים להשיב.
זאב בוים: אני גם חושב.
זאב בוים: אתה יודע מה?
זאב בוים: זה מה שהוא יעשה, אבל בכל זאת יהיה שיפור – ואת זה אני טוען שגם עכשיו הם צריכים לעשות – ושר תורן שיושב בתורנות ביום רביעי בין השעות 17:00 עד 20:00, יש לפניו סדר יום, והוא צריך להיות מוכן לענות עליו.
שאול יהלום: למה הוא צריך להתעמק בנושא?
זאב בוים: מה זה להתעמק?
שאול יהלום: זאת כל המטרה שלי, שישיבו תשובה רצינית, ושאם אני קורא לו קריאת ביניים, הוא יידע להשיב לי.
שאול יהלום: אתה רוצה ששר שבכלל לא מצוי בתחום פתאום יהיה בקיא במשהו שאני מעלה.
זאב בוים: אבל מה עושה השר המקשר?
זאב בוים: הוא מקבל ניירות ממשרד הדתות, למשל.
שאול יהלום: זה בדיוק מה שאני לא רוצה, שהתשובה תהיה טכנית.
זאב בוים: אבל אתה משאיר במילא את כל הפעילות הטכנית, והלא אתה לא מבטל את השר המתאם כמשיב.
שאול יהלום: בואו ניקח כדוגמה את השר לענייני ירושלים, אלי סויסה, שיושב במליאה משעה 17:00 עד 19:00.
שאול יהלום: אתה מעלה נושא לסדר היום, והוא נושא של חוץ וביטחון, ושואל למה סולק שגריר ישראל בצרפת בבושת פנים.
שאול יהלום: הוא לא למד את הנושא, אז איך הוא ידבר עליו?
זאב בוים: הוא יחזיק את תשובת משרד החוץ.
שאול יהלום: זה מה שאני לא רוצה.
זאב בוים: אבל זה מה שעושה השר המתאם היום.
שאול יהלום: לא, תפקיד השר המתאם באמת לתאם.
שאול יהלום: דני נוה בקיא בנושאים שעליהם הוא עונה, וזה תפקידו.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: האמת היא שכשדני נוה עונה – הוא עונה.
שאול יהלום: גם חיים רמון היה מתכונן לפני שהוא היה עולה להשיב.
יוסי כץ: נראה איך אנחנו חיים עם זה.
יוסי כץ: אני מציע שאנחנו נצביע על התיקון בתקנון.
יוסי כץ: מי בעד התיקון המוצע?
ארבל אסטרחן: הנוסח מובא לפניכם עם התיקונים שצוינו פה – יוכל להשיב ממלא מקום שר שהעניין נמצא בתחום סמכותו באופן ישיר או עקיף, ושר שהוסמך לכך על-ידי ראש-הממשלה.
שאול יהלום: אני מציע להוריד סגני ראש-ממשלה.
ארבל אסטרחן: זה לא הופיע, דיברתי על ממלא מקום השר.
יוסי כץ: אנחנו נראה איך אנחנו חיים עם התיקון הזה בתקנון.
שאול יהלום: נחיה עם זה טוב.
שאול יהלום: מי בעד התיקון?
שאול יהלום: בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין ההצעה לתקן את תקנון הכנסת, כפי שהציע חבר-הכנסת יהלום, עם התיקונים שצוינו, נתקבלה.
יוסי כץ: התיקון אושר.
יוסי כץ: קביעת כללים בנושא מילוי מקום של חבר ועדה
יוסי כץ: ארבל, האם את יכולה להציג את הבעיה?
ארבל אסטרחן: לפניכם מונח מכתב מתאריך 17 ביוני, שהעברתי ליושב-ראש הוועדה, עקב מספר שאלות שהתעוררו, ושנגעו לנושא של ממלאי מקום בוועדות.
ארבל אסטרחן: לא מדובר פה על נושא של ממלאי מקום קבועים, אלא כאשר נעדר חבר ועדה באופן זמני.
זאב בוים: עושים גיוס, ומכניסים מן הגורן ומן היקב.
ארבל אסטרחן: התעוררו כל מיני שאלות, שלא היה להן מענה, לא בתקנון ולא בהחלטות ועדת הכנסת.
ארבל אסטרחן: גם ראינו שהיו ועדות שנתנו להן תשובות שונות, ומצאנו שיש מקום להסדיר את הנושא.
ארבל אסטרחן: בעיקרון, הרעיון בתקנון הוא שבוועדה ישתתפו רק חברי הוועדה, למעט מספר חריגים שנקובים בתקנון, שהם חבר-כנסת שהציע נושא שצריך לדון בו בוועדה, חבר-כנסת שיש לו מומחיות מסוימת, או משקיף של סיעה.
שאול יהלום: בכל ועדה.
ארבל אסטרחן: נכון, בכל הוועדות הרגילות, כי לוועדת החוץ והביטחון יש כללים אחרים.
ארבל אסטרחן: לגבי חבר-כנסת שנעדר מהוועדה, בהחלטה של ועדת הכנסת משנת 1949 נקבע, שיושב-ראש הוועדה רשאי לפנות לחבר הנעדר מישיבות הוועדה, ולהפנות את תשומת לבו להיעדרו.
ארבל אסטרחן: בפועל, לא תמיד עושים כך.
ארבל אסטרחן: היתה החלטה נוספת בשנת 1972, שקבעה ש"חבר-הכנסת שנעדר דרך ארעי מדיוני ועדה שהוא חבר בה, רשאית סיעתו לקבוע חבר-כנסת אחר אשר ימלא את מקומו.
ארבל אסטרחן: חבר-הכנסת המחליף ימסור הודעה ליו"ר הוועדה, והיא תירשם בפרוטוקול".
ארבל אסטרחן: פה לא מקפידים על עניין ההודעה.
זאב בוים: אבל זאת הפעולה שעושים.
זאב בוים: אולי לא רושמים, אבל זאת הפעולה שעושים.
ארבל אסטרחן: מכיוון שההוראה הזאת לא מספקת מענה לכל המקרים, מצאנו לנכון שיש לקבוע נוהל קצת יותר מפורט, ואני אעבור על ההצעה שלנו בנקודות: הכלל הבסיסי יהיה שכאשר נעדר חבר ועדה, יכול למלא את מקומו חבר אחר מסיעתו.
ארבל אסטרחן: הדרישה של חבר אחר מהסיעה נובעת מהעיקרון של ייצוג סיעתי בוועדות, ולכן חבר-הכנסת לא יכול למלא מקום של חבר שאינו מסיעתו.
ארבל אסטרחן: מזה נובע, שאם נעדר חבר שנמנה על סיעת יחיד, לא ניתן למלא את מקומו.
ארבל אסטרחן: זאת שאלה שהתעוררה לפני זמן מה בוועדת החוקה, חוק ומשפט, שם דנו בחוק של חבר-הכנסת בשארה, שלא היה נוכח.
ארבל אסטרחן: אנחנו אמרנו שלא ניתן שמישהו אחר ימלא את מקומו.
זאב בוים: יש רק מצב אחד, שאני נתקלתי בו אתמול, של סיעת יחיד שיושבת על חשבון סיעה אחרת.
ארבל אסטרחן: אנחנו מייד מגיעים לזה.
ארבל אסטרחן: נעדר חבר ועדה משותפת – יחולו הכללים הרגילים, זאת אומרת: יכול למלא את המקום שלו כל אחד מסיעתו, גם אם הוא לא נמנה על אחת משתי הוועדות, שחברות בוועדה המשותפת.