GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ארבל אסטרחן: בעצם עיגון המעמד שלהם בחקיקה, יש מספר בעיות.
ארבל אסטרחן: קודם כל, יש היום הרבה עובדים שקשורים בכנסת ומעמדם לא מעוגן בחקיקה ובכל זאת זה עובד טוב מאד.
ארבל אסטרחן: זאת אומרת: לא צריך לכל דבר מיד לעשות חוק.
ארבל אסטרחן: עוזרים פרלמנטריים לא מעוגנים בחקיקה, עובדי כנסת ככאלה, כקבוצות, מנהלי ועדות למשל, לא מעוגנים בחקיקה.
ארבל אסטרחן: זאת אומרת: אפשר גם לפטור בעיות מסוימות בדרכים קלות יותר – החלטות של ועדת כנסת, אולי תיקוני תקנון – ולא מיד ללכת לפתרון שהוא מאד דרסטי במובן זה שהוא לא מאפשר גמישות, במובן זה שכאשר המעמד של אנשים מעוגן בחקיקה וכאשר מדובר בתפקיד סטטוטורי, יש פיקוח שיפוטי יותר חמור, יש מגבלות יותר חמורות ובעצם מאפשרים גם התערבות בתוך עבודת הסיעות ואני לא בטוחה שזה טוב לחברי הכנסת ולסיעות עצמן.
ארבל אסטרחן: לגבי ההצעה שמונחת פה, יש כאן שוב בעיה בשאלה האם הם יהיו עובדי כנסת או לא.
ארבל אסטרחן: כמובן צריך גם לזכור שכאשר אדם הוא עובד כנסת, הבוס שלו הוא מזכיר הכנסת ולא חברי הכנסת.
ארבל אסטרחן: הוא כפוף לו מבחינת הקבלה, מבחינת סיום העבודה ודברים כאלה.
ארבל אסטרחן: גם היועצת המשפטית וגם אני דיברנו עם נציגים של מנהלי הסיעות וניסינו לבדוק אפשרויות לפטור בעיות ספציפיות שמתעוררות בעניינים שלהם.
ארבל אסטרחן: אנחנו הבנו, למשל, שאחת הבעיות היא העניין הכספי.
ארבל אסטרחן: יש סיעות שלא מעבירות את המשכורת או לא מעבירות אותה באופן קבוע או רוצים משכורת יותר גבוהה.
ארבל אסטרחן: כמו שהתחיל החשב, בעצם היום הכנסת משתתפת במימון משכורתם של מנהלי הסיעות, או לפחות – זו היתה מטרתו של תקציב השירותים הטכניים.
ארבל אסטרחן: זאת אומרת: למימון פעילות המפלגה – יש תקציב מפלגות שוטף.
ארבל אסטרחן: הכוונה של תקציב השירותים הטכניים – אני גם עברתי על הפרוטוקולים משנות השישים – היתה בדיוק זו.
ארבל אסטרחן: דיברו על זה שסיעה צריכה מישהו שיעזור לה, יארגן לה את העניינים בכנסת.
ארבל אסטרחן: יתכן שהתקציב הקיים היום, אינו מספיק לסיעות בשביל לממן את תקציב מנהל הסיעה.
ארבל אסטרחן: לכן אנחנו ניסינו לחשוב על איזשהו פתרון.
מוחמד ברכה: גם אי אפשר להעסיק דרכו אנשים.
מוחמד ברכה: באמצעות התקציב הזה, אי אפשר להעסיק.
ארבל אסטרחן: הוא לא מספיק.
מוחמד ברכה: לא רק שהוא לא מספיק.
יוסי כץ: מה התקציב הכולל?
ארבל אסטרחן: כל הסיעות כולן מקבלות היום 340 אלף ₪.
ארבל אסטרחן: לשירותים טכניים בחודש.
ארבל אסטרחן: העבודה, למשל, שהיא הגדולה ביותר ולכן, פר ח"כ, הסכום שלה הוא הגדול ביותר, מקבלת כמעט 60 אלף ₪.
ארבל אסטרחן: אבל סיעות של שלושה ח"כים - - -
אפי אושעיה: סליחה, אדוני היושב ראש.
אפי אושעיה: אני רוצה להעיר לסדר.
אפי אושעיה: תראה, אני לא מוכן שהיועצת המשפטית – שאני מאד מכבד אותה – תיכנס אתנו להתדיינות הכספית.
אפי אושעיה: זה לא עניינה.
אפי אושעיה: אני מקבל את חוות דעתה שהשינויים אולי צריכים להיות בתקנון ולא בחוק.
אפי אושעיה: אני מבקש התייחסות משפטית.
אפי אושעיה: כל מה שהיא אומרת עכשיו, זה לא עניין משפטי בכלל, הנושא הכלכלי.
מוחמד ברכה: זו תשובה לשאלת היושב ראש.
מוחמד ברכה: הוא שאל.
יוסי כץ: סליחה, סליחה, אבל היא מבהירה לנו.
יוסי כץ: סיעה של שלושה כמה מקבלת?
ארבל אסטרחן: סיעה של שלושה מקבלת כ-9000 שקל.
מוחמד ברכה: הוא שאל אותה.
אפי אושעיה: - - מה הוא צריך להכניס אותה לעניין הזה?
ארבל אסטרחן: אנחנו מנסים לפתור את הבעיה בתקנון.
אפי אושעיה: אני מסכים אתך שזה צריך להיות בתקנון, ארבל.
אפי אושעיה: אני חושב שאת צודקת.
יוסי כץ: מה דעתך על הרעיון לגבי הרעיון הזה של התחשבות בוותק של מנהל סיעה לצורך העניין הזה שחבר הכנסת אושעיה דיבר עליו, של אפשרויות קידום.
ארבל אסטרחן: זה נושא שמחזיר אותנו לשאלה האם הם עובדי כנסת.
יוסי כץ: ההצעה אומרת כך: "חשוב להדגיש כי מנהלי הסיעות לא ייחשבו לעובדי הכנסת".
ארבל אסטרחן: כן, אבל אתם רוצים שסדרי העבודה ייקבעו על ידי הכנסת והשכר יקבע - - -
קריאות: מי אמר את זה?
ארבל אסטרחן: כתוב פה: מעמדו ותנאי העסקתו ייקבעו על ידי ועדת הכנסת.
ארבל אסטרחן: אתם כתבתם את זה.
יוסי כץ: מה שאת אומרת זה שיש פה אנדרוגנוס.
יוסי כץ: אם מנהלי הסיעות הם עובדי הסיעות, אז הסיעות קובעות את תנאיהם ושכרם.
יוסי כץ: אם הם עובדים של הכנסת, אז הכנסת קובעת.
יוסי כץ: זה לא יכול להיות.
ארבל אסטרחן: אתה שאלת למשל לגבי מנהלת ועדה.
ארבל אסטרחן: כאשר מתפנה מקום ובוחרים אדם לתפקיד, אז הכנסת יש לה תנאים מסוימים – לפעמים תנאים של סף השכלה או דברים כאלה.
ארבל אסטרחן: מאד יכול להיות שניסיון בכנסת יעזור, אבל זה בהתאם לכללים שהכנסת עובדת אתם לגבי קבלת אנשים לעבודה.
יוסי כץ: נניח שמחליטים להוריד את רמה ההחלטה מחקיקה ראשית ל – למה?
ארבל אסטרחן: מה מהות ההחלטה?
ארבל אסטרחן: של מי הם יהיו עובדים.
ארבל אסטרחן: זה דבר בסיסי שצריך להחליט.
אריה האן: אני רוצה להגיד מילה.
אריה האן: א', כל דבר ניתן לפיתרון.
אריה האן: הרי בחקיקה יכולים לכתוב הכל.
אריה האן: נכון, כן, זה אנדרוגינוס, אבל השאלה הראשונה היא אם הכנסת חושבת שמנהלי סיעות זה דבר מאד חשוב לעבודתה.
אריה האן: אם היא אומרת שכן, אז צריך לראות איך עושים את זה בצורה הכי נכונה.
אריה האן: בעולם יש כל מיני שיטות בנושא הזה.
אריה האן: יש כאלה ויש כאלה, אבל בכל המקומות מכירים בזה שלמנהל סיעה יש תפקיד מרכזי בעבודת הפרלמנט.
אריה האן: אז א', אתם צריכים לדעתי – אני מכיר את העסק – צריך לקבל שכר הולם, שכר הוגן, זה דבר אחד.
אריה האן: עכשיו, יוסי שאל קודם שאלה שאני רוצה לענות עליה, לגבי שילובם נגיד בעבודת הכנסת.
אריה האן: יש כאן דבר ממש מוזר.
אריה האן: הרבה פעמים, כשאנחנו הולכים למכרז, אנחנו הולכים קודם כל למכרז פנימי, לפי התקשי"ר, לפי החוק.
אריה האן: נגמר מכרז פנימי, לא מצאנו אף מועמד במכרז הפנימי לתפקיד, אנחנו יוצאים למכרז חיצוני.
אריה האן: מגישים 400 איש, 300 איש מועמדות.
אריה האן: באמת, אלה סדרי הגודל, בזמן שאנחנו רואים בין מנהלי הסיעות אנשים שממש תפורים לתפקיד.
אריה האן: למה הם לא יכולים להיות - - -
ארבל אסטרחן: אז תפתח להם את המכרז.
אריה האן: צריך לעגן את זה.
אריה האן: זה דבר שצריך לעגן בחקיקה.
ארבל אסטרחן: אתה אומר שהם פנו למכרז?
אריה האן: אחרי מכרז פנימי, צריך לתת מעמד לפחות למנהלי הסיעות – דוגמה.
אריה האן: זו שאלה של יוסי – לתת למעמד של מנהלי סיעות בכנסת אפשרות להיכנס למכרז פנימי בסיבוב ב', לפני שאני יוצא למכרז חיצוני.
אריה האן: למה אני צריך ללכת למכרז חיצוני?
שאול יהלום: זאת אומרת, כשלב ביניים.
אריה האן: כשלב ביניים.
שאול יהלום: תעשה שלושה סיבובים?
אריה האן: או כן או לא.
זהבה גלאון: שאול, יש יתרון בכל זאת למי שעובד בכנסת עשרים שנה ומכיר את עבודתה.
יוסי כץ: זה מה שאמרתי.
אריה האן: עוד מילה אחת.
אריה האן: היה מקרה של עובדת – שנקבו בשמה – היא התקבלה לעבוד בכנסת.
אריה האן: היו עוד מקרים כאלה.
אריה האן: אני, מזכיר כנסת, זה נבחר, אבל אדם שעבר את התהליך של קליטה בכנסת יכול לעבוד בכנסת שלושים שנה או עשרים שנה ובגלל שהוא נכנס לעבוד מהסיעה, העבודה שלו בכנסת לא מקבלת את זכויות הוותק.
זהבה גלאון: מתחילה מאפס.
אריה האן: זה פשוט לא מתקבל על הדעת.
יוסי כץ: השאלה היא אם צריך בשביל זה חקיקה.
ארבל אסטרחן: אין ברירה.
ארבל אסטרחן: זה נוגד את התקשי"ר, זה נוגד כל כללים של מכרז.
שאול יהלום: יש כאן כמה מישורים שאנחנו כל הזמן מסתובבים סביבם, נוגעים בהם וחוזרים.
שאול יהלום: המישור הראשון הוא מישור כספי.
שאול יהלום: מה שאנחנו מתכוונים פה בהצעת החוק, זה שמכאן ואילך הכנסת תשלם ל-18 אנשים משכורת שלא על חשבון תקציב הסיעות.
שאול יהלום: את תקציב הסיעות צריך בשביל הקולה שמגישים ובשביל המודעה שאומרת מחר שמתכנסים כולם בפגרה.
שאול יהלום: זאת אומרת: הרי זה סעיף מינימלי.
שאול יהלום: אי אפשר לחיות איתו ולהוציא.
שאול יהלום: לכן הדבר הראשון הוא שכאן צריכים לקבל החלטה של תקציב הכנסת, ש-18 אנשים מקבלים מכאן ואילך, מהיום שנחליט, משכורת.
שאול יהלום: מה זה נותן?
שאול יהלום: זה נותן לנו שני דברים: קודם כל, שאדם כן יהיה עובד כנסת, אבל זה יהיה כמו שיש במשרדי ממשלה משרות אמון: יש מנכ"ל, יש יועץ לשר, יש מנהל לשכה.
שאול יהלום: זה לא נכון שנציבות שירות המדינה לא מטפלת באנשים האלה.
שאול יהלום: מזכיר הכנסת יהיה כמו נציבות שירות המדינה: הוא יטפל – אדם לא יכול לעשות חופש לעצמו.
שאול יהלום: יש קריטריונים, יצטרכו לקבוע קריטריונים, אבל מי שבסוף בוחר זאת הסיעה.
שאול יהלום: אין ספק.
שאול יהלום: אז יהיו מגבלות, כמו שאת אומרת, על שעות עבודה ועל כל מיני דברים, אבל לא על פעילות פוליטית, נניח.
שאול יהלום: כמו יועץ השר.
שאול יהלום: על זה נדון.
שאול יהלום: רגע רגע.
שאול יהלום: מנהל הסיעה, באמת, יהיה כפוף לוועדת אתיקה, יהיה כפוף לכל הקריטריונים, אבל מצד שני, על ידי כך נשפר.
שאול יהלום: אני לא רוצה לפגוע במנהלי הסיעות, אבל ברגע שיהיה קריטריונים ותהיה דרגה מסוימת וכל זה, אז לא רק הזכות שלו מחר להשתלב, אלא גם יהיה ברור שמקבלים אנשים ברמה הכי גבוהה שיכולה להיות, כדי לשפר את עבודת הכנסת.
יוסי כץ: חברת הכנסת גלאון, אחרי זה חברת הכנסת סולודקין.
עופר חוגי: אני ביקשתי רשות דיבור.
זהבה גלאון: אדוני היושב ראש, עופר, תשמע.
זהבה גלאון: זה כמעט חסר תקדים שאני מדברת אחרי חבר הכנסת שאול יהלום וגם מסכימה אתו.
זהבה גלאון: כי באמת נוצר כאן מצב א-נומלי.
זהבה גלאון: באמת כל אלה שיושבים כאן מבינים שנוצר כאן מצב א-נומלי.
זהבה גלאון: הוויכוח עכשיו הוא על דרכי הפתרון, לא על העיקרון.
זהבה גלאון: אנחנו מסכימים על העיקרון.
זהבה גלאון: לאור הדברים של ארבל מאד יכול להיות שאולי חקיקה היא בעייתית בהקשר הזה, אבל יש פתרונות לא בחקיקה.
זהבה גלאון: למשל בתקנון.
זהבה גלאון: למשל, אפשר לתת מענה לשני הנדבכים.
זהבה גלאון: גם לנושא של עיגון המעמד וגם לכל הנושא של ההטבות – אני קוראת לזה בגדול הטבות – אפשר לתת לזה עיגון בתקנון.
זהבה גלאון: תראו, אני רוצה להגיד לכם משהו לגבי כל הסוגייה שעלתה כאן – חמישה ימים ופעילות פוליטית.
זהבה גלאון: אנחנו חברי הכסת, לא מזמן אישרנו את המעמד של העוזרים הפרלמנטריים ובדין וטוב שעשינו את זה.
זהבה גלאון: העוזרים הפרלמנטריים עובדים חמישה ימים בשבוע והם עובדים שבעה ימים בשבוע ואף אחד לא שואל אותם לגבי השכר.
זאב בוים: הם עובדים שישה ימים בשבוע ובמוצאי שבת - - -
זהבה גלאון: מה שיכול להיות זה שאולי צריך לסכם כאן שזה יתוקן בתקנות ובלבד שזה יתוקן.
יוסי כץ: לי יש הצעה.
יוסי כץ: תקשיבו להצעה, אני רוצה התייחסות.
יוסי כץ: אני מציע, שוועדת משנה מצומצמת, תגבש יחד עם היועצת המשפטית או הצעת חוק – אם יש צורך – או תיקון בתקנון.
יוסי כץ: אני מציע את חברת הכנסת גלאון בתור יושבת ראש הוועדה, את חברי הכנסת יהלום, אושעיה, אמנון כהן וברכה.
יוסי כץ: למה ברכה?
יוסי כץ: אני אסביר לכם: צריך שתהיה גם נציגות לסיעה קטנה של שלושה חברים.
זהבה גלאון: מה הזמן התחום לסיום עבודת הוועדה?
יוסי כץ: את היושבת ראש.
יוסי כץ: את תביאי החלטה.
יוסי כץ: מי בעד ההצעה הזו ירים את ידו, מי נגד – אין.
יוסי כץ: בבקשה, מה אתה רוצה?
עופר חוגי: רק נקודה אחת.
עופר חוגי: בנושא של חלוקה של מנהלי הסיעות, לא יתכן שסיעה שיש לה 24 חברי כנסת - - -
יוסי כץ: הבנו את זה.
יוסי כץ: תביא את זה לוועדה.
יוסי כץ: מונחת לפנינו בקשת יושב ראש ועדת העבודה, הרווחה והבריאות לפטור מחובת הנחה הצעת חוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם.
יוסי כץ: מה אתם מבקשים?
דוד טל: אנחנו סבורים שזה מאוד מאוד חשוב.
דוד טל: על פי הלחץ המתון שהפעלת עליי שנקבל את ההצעה של חבר הכנסת בוים.
דוד טל: קיבלתי את ההצעה של חבר הכנסת בוים ואני בא היום קצר כנפיים, בכוחותיי הדלים ואומר שאין ברירה.
דוד טל: אתה ביקשת ואני נעתר לציווי שלך ואני מבקש לפטור את הצעת החוק מחובת הנחה, כדי שמחר אפשר יהיה לדון בזה וכדי שמחר יאשרו את הצעת החוק.
יוסי כץ: סיימתם את העבודה בוועדה?
ישראל כץ: אני מבקש להודיע שאני לא משתתף בהצבעה על הנושא הזה.
יוסי כץ: בעד – 4 נגד – אין
החלטה: (הגבלת פעילות)(תיקון מס' 3), התשס"ב-2002
יוסי כץ: מונחת לפנינו בקשה לקביעת ועדת לדיון בהצעת חוק יישום הסכם הביניים בדבר הגדה המערבית ורצועת עזה (הגבלת פעילות)(תיקון מס' 3), התשס"ב-2002.
יוסי כץ: לאיזו ועדה הוצע במליאה להעביר את הנושא?
אתי בן יוסף: לוועדת החוקה, חוק ומשפט או לוועדת החוץ והביטחון.
יוסי כץ: הושמעו הצעות להעביר את הצעת החוק לדיון בוועדת החוקה, חוק ומשפט או בוועדת החוץ והביטחון.
גדעון סער: לפני שתחליטו אני מבקש לומר מספר מילים, כי לא כולם היו שם.
גדעון סער: למעשה אין עמדה של יושב ראש ועדת חוקה, חוק ומשפט להעביר את הנושא לוועדה שלו.
דוד טל: יש עמדה שלו.
דוד טל: הוא אמר שהוא לא רוצה את זה.
יוסי כץ: הממשלה רוצה להעביר לוועדת החוץ והביטחון?
יוסי כץ: מי בעד להעביר את הצעת החוק לדיון בוועדת החוץ והביטחון?
יוסי כץ: בעד – 4
יוסי כץ: יושב ראש הכנסת, חבר הכנסת אברהם בורג, יעדר מן הארץ בשליחות ממלכתית במרוקו, מיום שישי, ב' בניסן התשס"ב, 15 במרץ 2002, עד יום שלישי ו בניסן התשס"ב, 19 במרץ 2002.
יוסי כץ: ועדת הכנסת מתבקשת לקבוע ממלא מקום ליושב ראש הכנסת לתקופה זו.
יוסי כץ: המלצת היושב ראש היא למנות את סגן יושב ראש הכנסת, חבר הכנסת רחמים מלול.
יוסי כץ: אני מבקש את אישור הוועדה לבקשה זו.
יוסי כץ: בעד – 1
החלטה: עבודת הוועדות בפגרת הפסח
יוסי כץ: יושב ראש הכנסת פנה אליי בקשר לעבודת הוועדות בפגרה: "בהתאם להוראות סעיף 99(א) לתקנון הכנסת, אבקש כי ועדת הכנסת תקבע את סמכותן של ועדות הכנסת השונות להמשיך בעבודתן בימי פגרת הפסח.
יוסי כץ: נשיאות הכנסת בישיבתה האחרונה החליטה להמליץ כי לא תחול מגבלה על מספר הישיבות שיורשו לקיים בתקופת הפגרה, זאת לאור המצב הקשה השורר בארץ ומתוך רצון לאפשר את המשך פעילותן השוטפת של הוועדות השונות".
יוסי כץ: אני פותח את הנושא לדיון.
יוסי כץ: אדוני, יושב ראש הקואליציה, יש בקשה של נשיאות הכנסת שנקבע את סדרי עבודת הוועדות בפגרה.
יוסי כץ: ההחלטה של הנשיאות היא להמליץ כי לא תחול מגבלה על מספר הישיבות שיורשו הוועדות לקיים בתקופת הפגרה.
יוסי כץ: מה עמדתך?
זאב בוים: עמדתי שלא יחולו הגבלות.
ארבל אסטרחן: דרך המלך לישיבת הוועדות בפגרה היא שיושב ראש הכנסת יכול לזמן ועדה כאשר יש דרישה של הממשלה או בקשה של שליש מחברי הבית.
ארבל אסטרחן: הרעיון של השליש הוא שיושב ראש ועדה חרוץ לא יכנס את הוועדה כל הזמן וחברים שלא נמצאים בירושלים באותה תקופה או מנצלים את הפגרה לדברים אחרים לא יוכלו להגיע לישיבות.
ארבל אסטרחן: דרך נוספת היא שוועדת הכנסת יכולה להטיל על הוועדות לשבת.
ארבל אסטרחן: זו בעצם הדרך שרוצים לנקוט בה.
ארבל אסטרחן: צריך לזכור שזה אומר שלא משנה כמה חברים יבקשו או יגיעו, הוועדות יכולות להמשיך להתכנס.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: בחול המועד הכנסת סגורה.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: בניין הכנסת סגור בחול המועד, אם כי כבר היתה ישיבת כנסת בחול המועד בשנת 1990.
יוסי כץ: אני זוכר שבמוצאי חג הפסח קראו לנו לישיבת מרכז והצבענו בעד הרכב של ממשלה שלא בא מעולם לידי ביטוי בכנסת.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: עדיף לא להגביל.
יוסי כץ: מי בעד לאמץ את בקשת הנשיאות כפי שהיא?
מוחמד ברכה: אבל האחרים הוזמנו.
מוחמד ברכה: חבר הכנסת כץ, זה לא בסדר אם אתה מתכוון לא להצביע אם לא יהיו חמישה חברי כנסת.
מוחמד ברכה: אלה שטרחו והגיעו מוקדם, ועוד מהצפון הרחוק, צריכים להיענש?
יוסי כץ: נשיאות הכנסת החליטה להמליץ בפני ועדת הכנסת שלא תהיה מגבלה על כינוס ועדות בפגרה הזאת.
יוסי כץ: מי בעד קבלת המלצת הנשיאות?
יוסי כץ: בעד – 3 נגד – אין
החלטה: החלטה בדבר מועדי הדיון בוועדת הכנסת בנושאי שכר, תשלומים וגמלאות לחברי הכנסת ולחברי הכנסת לשעבר
יוסי כץ: מונח בפניכם נוסח החלטה בדבר מועדי הדיון בוועדת הכנסת בנושאי שכר, תשלומים וגמלאות לחברי הכנסת ולחברי הכנסת לשעבר: 1.
יוסי כץ: דיון בנושאי תנאי העבודה של חברי הכנסת וחברי הכנסת לשעבר יתקיים מדי שנה בחודש הראשון של כנס החורף של הכנסת בלבד; לענין זה, "תנאי העבודה" – נושאים הקשורים למשכורת, תוספות, הענקות ותשלומים אחרים המשולמים לחברי הכנסת בתקופת כהונתם, לרבות שכרם ולתנאי עבודתם של עוזרי חברי הכנסת והעובדים עמם, וכן לגמלאות ותשלומים אחרים המשולמים לחברי הכנסת לאחר תקופת כהונתם ולשאיריהם, שהסמכות לקביעתם נמצאת בידי ועדת הכנסת.
יוסי כץ: החלטת גמלאות לנושאי משרה ברשויות השלטון, חברי הכנסת ושאיריהם: 1.
יוסי כץ: זכות לשיחות טלפון לחברי הכנסת לשעבר – קביעת תעריף אחיד
יוסי כץ: יש לפנינו שני נושאים בעניין החלטת גמלאות לנושאי משרה ברשויות השלטון, חברי הכנסת ושאיריהם.
יוסי כץ: הנושא הראשון הוא זכות לשיחות טלפון לחברי הכנסת לשעבר, קביעת תעריף אחיד.
2545: ברשות היושב ראש, אני מברך את היועצת המשפטית של הכנסת על מינויה לתפקיד.
2545: אנחנו פנינו כחברי כנסת לשעבר אל יושב ראש ועדת הכנסת, בכדי לתת הבהרה ופרשנות לנושא של החלטה שוועדת הכנסת קיבלה לגבי תשלום על שיחות טלפון.
2545: עד לפני זמן, כאשר "בזק" גבתה את התשלום לפי פעימות מונה, היה מקובל לקבוע לכמה פעימות מונה זכאי חבר כנסת, ובהתאם זיכו את חשבונו.
2545: מאחר ו "בזק" עברה לשיטת חישוב אחרת, נאמר בהחלטה של ועדת הכנסת לשעבר, בראשותו של סאלח טריף, שזה יתורגם לכסף בצורה כזו או אחרת.
2545: התקבלה החלטה לגבי חברי כנסת לשעבר, שכל שנת שירות תזכה ב- 750 שקל עד 10 שנים.
2545: כלומר- חבר כנסת שהיה קדנציה אחת של 4 שנים יוכל לקבל 3,000 שקל, אם הוא היה 8 שנים – 6,000 שקל וכן הלאה, אבל אם הוא היה 20 שנה, הוא בכל מקרה לא יכול להגיע ליותר מ- 7,500 שקל, שהיא התקרה שבה צריך לעצור.
2545: ההחלטה פורסמה ברשומות, ולכאורה, לפי הפרסום, זכאי לכך כל חבר כנסת שיצא לגמלאות לפני ה- 1 לאוגוסט, 2000.
2545: כמובן שהיתה פרשנות.
2545: בדיון שהיה, הרושם היה כאילו שלא מדובר על חברי כנסת שכבר יצאו, חברי כנסת לשעבר, אלא שהיה מדובר על מי שייצא אחרי 1 לאוגוסט 2000 ואילך.
2545: מאחר וזו לא הפרשנות הנכונה, פנינו אחר כך ליושב ראש הוועדה וביקשנו להביא הבהרה לתיקון הזה שהתקבל.
2545: מה שנאמר, שההחלטה הזו תחילתה ביום ה- 1 לאוגוסט, 2000 שזה לא חל על מי שיוצא החל מה- 1 לאוגוסט לגמלאות כחבר כנסת, אלא גם על חברי כנסת לשעבר שיצאו לגמלאות.
2545: היועצת המשפטית, ארבל אסטרחן, שעסקה בזה, הביאה איזו שהיא נוסחה.
2545: היא תוכל להקריא את הנוסח.
מוחמד ברכה: והנוסח הזה מוסכם עליכם?
2545: כן.
ארבל אסטרחן: דובר על תיקון סעיף 29 להחלטת הגמלאות, בעניין הטלפונים.
ארבל אסטרחן: התיקון אומר שהוראות סעיף קטן (א) – שהוא הסעיף שקובע את הזכאות של 750 שקל לשנה – יחולו גם על חבר כנסת לשעבר שחדל לכהן לפני יום 1 באוגוסט, 2000, אם יש בכך להיטיב אתו לעומת זכאותו לשירותי טלפון לפי סעיף 4 להחלטת הגמלאות הקודמת.
ארבל אסטרחן: בהחלטת הגמלאות הקודמת נקבע מה הם סכומי הכסף שחברי כנסת לשעבר זכאים להם, בעת שנעשה מעבר מפעימות מונה לסכומים.
2545: מה אומר הנוסח שלך?
2545: אנחנו ניסחנו את זה אז, כך שזה לא יפגע באלה - -
אהרון עוזיאלי: אנחנו, באוצר, סבורים שזו לא העת להוסיף על הזכויות של חברי כנסת לשעבר.
יאיר פרץ: זה לא להוסיף, אדוני.
אהרון עוזיאלי: בוודאי שזה בא להוסיף.
אהרון עוזיאלי: יש משמעות להבהרה הזו.
אהרון עוזיאלי: המשמעות היא שאו שיקבלו לפי הזכויות הקיימות, או שיקבלו לפי משהו שונה, שמועבר פה לאישור.
אהרון עוזיאלי: הרי זה לא דבר שהיה נולד אלמלא היה הצורך לקבוע בצורה ברורה, פוזיטיבית, שיש זכאות נוספת לחברי כנסת לשעבר.
אהרון עוזיאלי: אנחנו חושבים שכאשר אנחנו מדברים על הקפאת שכר, הורדת שכר, זו לא התקופה הנכונה לעשות שום צעד בכל מה שקשור לזכויות של חברי כנסת ואחרים בעניין פנסיה ותנאי שירות.
אהרון עוזיאלי: לכן, לפי דעתנו, אין מקום לנגוע בסטטוס קוו הקיים בשום צורה.
מוחמד ברכה: אבל עצם המעבר של "בזק" משיטה לשיטה הוא שיצר מצב חדש, שצריך לתת מענה עליו.
עבד-אלווהב דראושה: זה תיקון אי צדק, זו לא תוספת.
ארבל אסטרחן: התיקון שמדובר בו עכשיו לא נוגע לשיטת המעבר.
יאיר פרץ: הוויכוח פה הוא על תחולה.
אהרון עוזיאלי: יש משמעות כלכלית להחלטה, היא לא סתם החלטה.
אהרון עוזיאלי: אנחנו חושבים שאין מקום, נכון לרגע זה, להוסיף על הזכויות שקיימות.
2545: אני רוצה לחלוק על הדברים.
2545: אם חבר כנסת לשעבר ילך היום עם הפרשנות לבית המשפט, לפי הנוסח שפורסם ברשומות – הוא זכאי לקבל את זה.
2545: הם טענו שהפרסום לא היה מדויק.
2545: נכון לרגע זה, לפי הפרסום הזה, תחילתה של החלטה זו מה- 1 לאוגוסט, 2000, וכל חבר כנסת לשעבר זכאי.
2545: אלא מה אמרו?
2545: – רוח הדברים בדיון לא היתה כך.
2545: לשם הבהרה צריך לקבל החלטה נוספת בוועדת הכנסת.
2545: לעניות דעתי, ההחלטה היא נכונה.
2545: אין שום הצדקה שכאשר "בזק" עברה לשיטות חישוב לגמרי אחרות – שחבר כנסת שייצא מה- 1לאוגוסט יהיה זכאי לתנאים האלה, ואלה שיצאו לפני כן לא יהיו זכאים לתנאים האלה.
2545: אנחנו, חברי הכנסת לשעבר שישבנו בדיון הזה, ישבנו גם עם היושב ראש וגם עם אנשי המחלקה המשפטית, והגענו לנוסחה מפורשת וברורה יותר.
2545: אני מקבל פה את הבקשה של אנשי הגזברות, שביקשו לא ללכת אחורה ל1לאוגוסט 2000 כי קשה להם להתחשבן אחורה.
2545: אנחנו מוכנים לקבל גם את הפשרה הזו, ואנחנו רוצים מה- 1 לינואר, 2001, כלומר- השנה האחרונה, כדי לא ללכת אחורה יותר מידי, כדי שנוכל לא להכביד על הגזברות, שיהיה להם קשה מאד להתחשבן שנתיים אחורה.
2545: אנחנו מקבלים את הצעת הפשרה שהתחולה תהיה לא מה –1 לאוגוסט, 2000, אלא מה –1 לינואר, 2001.
אנה שניידר: אני מסכימה עם הרב פנחסי שהיתה בעיה של פרשנות.
אנה שניידר: אני נטיתי להסכים לפרשנות שאומרת שאם כתוב "תחילתה של החלטה זו באוגוסט 2000" אז היא בעצם תופסת גם את חברי הכנסת שפרשו לפני התאריך הזה.
אנה שניידר: אבל, אם אנחנו מפרשים בצורה כזו, אז ההחלטה הזו, לעניות דעתי, צריכה לתפוס הן לטוב והן לרע.
אנה שניידר: זאת אומרת : אותם חברי כנסת לשעבר, שההחלטה הזו מטיבה אתם – אז הכל בסדר, אבל אותם חברי כנסת שההחלטה הזו מרעה את מצבם – ויש כאלה – אם אנחנו הולכים בדרך המלך היינו צריכים לומר שזה יחול גם לטוב וגם לרע.
אנה שניידר: כאן, עכשיו, ישנה הצעה, ולכן אמרנו שצריך להביא אותה להחלטה פוזיטיבית של ועדת הכנסת, שהולכים באמת אחורה, אבל לא מרעים מצבם של מישהו שההחלטה הזו תרע עמו.
אנה שניידר: לכן, זו ההחלטה פוזיטיבית שאתם צריכים לקבל.
מוחמד ברכה: נדמה לי גם שאין סמכות להרע.
אנה שניידר: כן ולא.
אנה שניידר: יש עם זה בעיה בגלל שאם אנחנו רוצים לקבל החלטות שוויוניות, אז אם הכנסת מחליטה שממועד מסוים ואילך איזושהי החלטה מתקבלת, היא מתקבלת גם אם היא מרעה תנאים.
אנה שניידר: יש כאן רשימה שהכין חשב הכנסת, ואפשר לדעת לגבי מי המצב מורע, ומצבו של מי הופך לטוב יותר לפי ההחלטה הזו.
אנה שניידר: עם זאת, אני מבינה שהתקבלה החלטה עקרונית שלא הולכים להרע את המצב של מי שיכול להיפגע, ולכן אתם צריכים לקבל את ההחלטה שאתם רוצים ללכת רק לכיוון של הטבה.
אנה שניידר: השאלה היא, באמת, ממתי זה יחול.
מוחמד ברכה: אני מבקש שהיועצת המשפטית תקרא את הנוסח, ואנחנו נצביע עליו.
ארבל אסטרחן: אני רוצה רק לציין שעל פי המסמך שהכינה חשבות הכנסת, העלות השנתית של ההחלטה היא כ- 250 אלף שקל.
ארבל אסטרחן: יש פה, מולכם, את הפירוט של ההשפעה על כל אחד מחברי הכנסת לשעבר.
מוחמד ברכה: מה סדר הגודל של אלה שיורע מצבם לעומת אלה שיוטב מצבם?
ארבל אסטרחן: לא יורע מצבו של אף אחד.
אבי לוי: כשליש מחברי הכנסת לשעבר – ההחלטה מרעה אתם.
אבי לוי: כ- 70 מתוך כ- 200.
אנה שניידר: ההחלטה קיימת.
מוחמד ברכה: אז ההצעה שאנו עומדים להצביע עליה היא לפתור אותם - -
אהרון עוזיאלי: אני אחזור על עמדתנו, שנשמעה – העמדה שלנו היא שזה לא הזמן המתאים, וזה לא נכון להרחיב את התנאים כפי שהם קיימים היום בהוראות הקיימות.
אהרון עוזיאלי: אנחנו חושבים שיש לשמור על המצב הקיים ולא להוסיף עליו לטובת חברי הכנסת.
2545: אנחנו קיבלנו את הצעת הפשרה של הגזברות, שהתחולה תהיה מה- 1 לינואר, 2001, ולא מאוגוסט 2000.
אנה שניידר: הפרשנות של ההחלטה שהתקבלה אז, באוגוסט 2000, בעצם סובלת מצב שזה חל על חברי הכנסת לשעבר, גם אם ההחלטה התקבלה באוגוסט 2000, אבל – אם רוצים להחיל את ההחלטה הזו על חברי כנסת לשעבר, אז אמרתי שלדעתי זה צריך לחול הן לטוב והן לרע.
אנה שניידר: כלומר, יהיו גם כאלה שמצבם יורע.
אנה שניידר: אבל אם רוצים לקבל החלטה כמו שמוצעת כאן, שזה ילך אחורה רק אם זה מיטיב, אז זו צריכה להיות החלטה מפורשת של ועדת הכנסת, וזה מה שאתם עושים עכשיו: אתם בעצם מחליטים שאתם מכינים את ההחלטה רק לגבי אלה שההחלטה מיטיבה את מצבם, ולא לגבי אלה שההחלטה יכולה להרע אתם.
יוסי כץ: תגידו לי אתם – מה הנימוק המוסרי להחיל את ההצעה לא בשלמותה אלא רק על מי שנהנה מההצעה הזו?
2545: יש אנשים שזו זכות מוקנית להם – אלה שהיו חברי כנסת בכנסת הראשונה או השניה שיש להם 25 אלף פעימות מונה.
2545: לגרוע מהם אי אפשר, ולכן – אנחנו לא רוצים להזיק לאלה שיש.
2545: על פי הנוסחה שגובשה והוגשה, מדובר רק על להיטיב ולא להרע, לא לפגוע באותו שליש כפי שקבענו קודם.
2545: מדובר בערך בכ- 70 חברי כנסת לשעבר.
2545: כל הסכום שמדובר עליו, עם כל ההטבות של כל 200 חברי הכנסת הוא 250 אלף שקל לשנה.
2545: אנחנו גם הלכנו לקראת הגזברות.
יוסי כץ: כמה חברי כנסת ימשיכו לקבל הטבות שעודפות על זה?
מוחמד ברכה: 70.
אבי לוי: מתוך כ- 210 – לגבי 70 ההחלטה מרעה את תנאיהם, ולמעשה ההחלטה הזו באה לשפר.
מוחמד ברכה: אז הם ישמרו על מצבם הקיים.
אנה שניידר: לא היה ברור אם ההחלטה, כפי שהיא התקבלה באוגוסט 2000 חלה על חברי הכנסת שיפרשו מ- 1 באוגוסט, מהכנסת ה- 15 ואילך, או שהיא צריכה לחול גם על חברי הכנסת לשעבר.
יוסי כץ: חברי הכנסת לשעבר מבקשים שההחלטה תחול גם עליהם - -
אנה שניידר: אבל רק באופן שמיטיב.
יוסי כץ: ושלא ירעו ממכסות הטלפון של חברי הכנסת הוותיקים ביותר.
יוסי כץ: שישוו את מצבם למצב חברי הכנסת.
2545: לא, הם נשארים עם מה שהם מקבלים יום, הם לא מקבלים תוספת.
יוסי כץ: האוצר, כצפוי, מתנגד לאיזשהו שינוי ושיפור, אבל כפי שתראה – אנחנו הולכים היום לקבל גם החלטות על הרעה.
יוסי כץ: החלטה ראשונה היא שמעכשיו, רק בפתיחת מושב יהיו שינויים.
יוסי כץ: אין יותר שינויים באמצע השנה.
יוסי כץ: קיבלנו את זה.
יוסי כץ: אני מציע להעביר את ההצעה, אבל לקבוע את זה רק מה- 1.1.2002, ולא רטרואקטיבית מ- 2001.
יאיר פרץ: זו הבהרה למועד.
יוסי כץ: אני מבין אתכם, אני מבקש להתחשב בזה.
יוסי כץ: אני מבקש שההצעה תהיה מה- 1.1.2002.
אפי אושעיה: אני בכלל נגד חברי הכנסת לשעבר, משום שהם דאגו לכך שלחלק מחברי הכנסת היום אין פנסיה בכלל.
אפי אושעיה: הם הבטיחו את עצמם והפקירו את הבאים אחריהם.
אפי אושעיה: אני, למעשה, הצטרפתי לכנסת ב- 96, ואין לי פנסיה לשום דבר ושום עניין, משום שהחברים דאגו לכך שמי שייכנס אחריהם לכנסת לא ייהנה מאותן זכויות.
2647: ועדה ציבורית קבעה את זה ולא חברי כנסת.
אפי אושעיה: אני בכלל נגד, והאופן שבו זה נעשה, שהם דאגו לעצמם – ולא לבאים אחריהם, לא נראה לי.
אפי אושעיה: יחד עם זה – אם יש להם זכות לקבל, מה זה שהעניין הטכני הזה, 2002 או 2001?
אפי אושעיה: בעיניי מי אתם מנסים למצוא חן כל הזמן?
אפי אושעיה: אני לא מבין את הפטנט הזה.
אפי אושעיה: אם מגיע – צריך לקבל לאלתר.
אפי אושעיה: אם לא מגיע – לא צריך לקבל בכלל.
אפי אושעיה: למה רק מ- 2002?
אפי אושעיה: השאלה הנשאלת היא האם מגיע להם.
אפי אושעיה: אם מגיע להם או לא.
אפי אושעיה: אם על פי ההבהרה מגיע להם, וזה מה שאומרת היועצת המשפטית, אז הם צריכים לקבל.
יוסי כץ: היועצת המשפטית אומרת שזו החלטה שלנו.
אפי אושעיה: צריך להחליט לפי הצדק, והצדק, כפי שאני מבין אותו, הוא שמגיע להם.
אפי אושעיה: אם מגיע להם – הם צריכים לקבל לאלתר.
אפי אושעיה: אם חושבים שלא מגיע להם – תצביעו נגד.
אנה שניידר: אם אני יכולה לפרש את דברי חבר הכנסת אושעיה – הצדק הוא שמגיע, ובאמת מגיע מאוגוסט 2000, הן לטוב והן לרע.
2545: זו כבר סוגיה שונה.
2545: מאחר וזה מקשה על הגזברות להתחשבן עם חזרה ל- 2000, אנחנו הסכמנו שאנחנו מתחילים עם זה מה- 1 לינואר, 2001.
יוסי כץ: אם זה גם לטוב וגם לרע – מה ההפרש מבחינה כספית אם מחילים את זה גם לטוב וגם לרע.
אנה שניידר: אצל כל אחד החישוב הוא אחר.
מוחמד ברכה: אנחנו לא יכולים להרע.
מוחמד ברכה: אנחנו יכולים לעשות צדק עם מי שחסר לו, אבל לא נעיין מחדש בזכויות שיש לאנשים.
מוחמד ברכה: באיזה סמכות נעשה את זה?
מוחמד ברכה: אני גם לא בטוח שהרעת תנאים עמידה מבחינה משפטית.
יוסי כץ: למה הצעתי את ה- 1.1.2002?
יוסי כץ: – כי אני יוצא מנקודת הנחה שבזה שאנחנו לא עושים תעריף אחיד לגבי כולם, כלומר – גם מאמצים את ההרעה, אז זה עולה כסף, ואת הכסף הזה אני מקזז בכך שגם אתם תורמים את התרומה שלכם.