GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יואל נווה: הכנסת אישרה בחקיקה את הקפאת הקצבאות למעט קצבאות נכות השנה, אבל ההקפאה הזו פגה ב-31.12.2002 וההחלטה כרגע היא, שכל התכנית הזאת מתייחסת לתקופה של עד ה-31.12.2003.
יוסי כץ: הקיצוץ הזה של 4% ...
יואל נווה: הוא חל מעכשיו בחלקיות שנה מעכשיו, והוא יחול עד סוף 2003.
יוסי כץ: כשאתה אומר מחלקיות שנה מה זה אומר?
יואל נווה: זה אומר שאתה לא תיקח לאנשים את הקצבה שהם כבר קיבלו, אבל תפחית עכשיו ב-4% את הקצבה מהיום שבו...
יוסי כץ: גם נכות?
יואל נווה: נכות לא, ילדים לא וזיקנה.
יוסי כץ: זאת אומרת, כל מי שמקבל פנסיה מקרן פנסיה או מהמדינה חלה עליו ההחלטה הזאת.
יואל נווה: זה לא חל על הנכים ולא על הקצבאות הרלוונטיות האחרות.
יואל נווה: שם תחול רק ההקפאה ב-1 לינואר 2003.
יוסי כץ: מה לגבי קצבאות ילדים?
יואל נווה: יש החלטה של הממשלה להפחית עוד מיליארד נקודה אפס שתיים במונחים שנתיים מקצבאות הילדים.
יואל נווה: לתחולה יש לקבל החלטה בכנסת עד סוף 2003.
יואל נווה: במקביל, כל ההוראות שחלו ב-2002 יוארכו ל-2003.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: לגבי קצבאות הילדים...
יואל נווה: היה דיון ארוך בממשלה בנושא הזה.
יואל נווה: היתה הצעה שעברה דרך הממשלה לגבי קצבאות יוצאי צבא.
יואל נווה: היתה הערה של היועץ המשפטי לממשלה לגבי העשיה החוקתית של החקיקה הזאת.
יואל נווה: הממשלה החליטה להסמיך צוות שרים: ראש הממשלה, שר הביטחון, שר העבודה והרווחה ושר האוצר לקבוע את הדרך שבה ינקטו עם היועץ המשפטי לממשלה ולקבוע את הדרך שבה יופחת הסכום הזה מקצבאות הילדים.
יואל נווה: לכן, כשהצוות יתכנס תהיה החלטה.
יואל נווה: הממשלה החליטה לצמצם עוד 4% בהוצאות המשרדים.
יואל נווה: צריך לומר עוד דבר אחד מרכזי שלא אמרתי, שכמובן לצד כל הקיצוץ באוצר והגדלת המיסים, יש צורך משמעותי להגביר את הוצאות הביטחון לאור המצב.
יואל נווה: זאת אומרת, התכנית אמורה לענות גם על בעיות מצד ההוצאה שקיימות.
יואל נווה: לכן יש החלטה להגדיל את תקציב הביטחון בשנה וחצי האלה ב-2.7 מיליארד שקלים.
יואל נווה: התכנית הזאת גם תמצא מקורות לנושא הסכם הנכים, שמשמעות העלות שלו היא 300 מיליון שקל לשנה זו ו-400 מיליון שקל לשנה הבאה.
יואל נווה: צריך לזכור את הנושא הזה ועוד מקורות לנושאים שקשורים ביישום הרפורמה במים שהוסכמה בין משרד האוצר למשרד החקלאות.
יוסי כץ: ההסכם עם הנכים הוא עם הביטוח הלאומי או חקיקה?
יואל נווה: זה מחייב חקיקה והחקיקה הזו לא הוגשה לכנסת, כי בשלב שבו נחתם ההסכם הממשלה החליטה שהיא צריכה להצביע על המקור התקציבי.
יואל נווה: כידוע לכם, המצב התקציבי היה כזה שלא נשאר בעצם כסף פנוי להוצאה מתקציב המדינה.
יוסי כץ: מה כתוב בעצם בהסכם עם הנכים?
יואל נווה: אם אני זוכר נכון, זה בתוקף מהמועד שבו הוא אושר, אבל אני לא בטוח.
יואל נווה: אבל החקיקה נדרשת בכל מקרה.
יואל נווה: לכן אנחנו מדברים השנה על 300 או 330 מיליון שקל וזה אמור להיות מופעל מסוף הרבעון הראשון.
מרינה סולודקין: מה עם מס על הבורסה?
יואל נווה: שר האוצר הודיע שתוך שלושה שבועות הוועדה שהוא מינה לנושא מיסוי שוק ההון תסיים את עבודתה ובכוונתו לקבל את מסקנותיה ולהביא אותן במהירות האפשרית לחקיקה בכנסת.
יואל נווה: הוא אמר דבר נוסף, שהמיסוי על הבורסה יהיה מיסוי ניטרלי וזה בגלל המצב.
יואל נווה: רפורמת בן-בסט בזמנו, היתה בנויה על כך שהתקציב יספוג חלק מעלות הפחתת שיעורי המס על העבודה כנגד עליית המס על ההון.
יואל נווה: הכוונה כרגע לעשות רפורמה שהיא ניטרלית, כלומר, שכל תוספת ההכנסות שתתקבל ממיסוי תיקי ההון השונים ולא אתייחס כרגע...
יוסי כץ: בקיצור, מה שאתה אומר הוא, שהעניין של המיסוי על הבורסה נדחה עד שיוגשו ההמלצות?
יואל נווה: אני לא יודע להגיד לך מה ההמלצות, כי אני לא שותף בוועדה.
יואל נווה: אבל, לפי הבנתי, לא מדובר רק במיסוי על הבורסה אלא יש שורה ארוכה של נושאים ואפיקים פיננסיים כאלה ואחרים שהיום אינם ממוסים והכוונה היא להטיל עליהם מס לפי מה שאני למד לפחות מהתקשורת.
יואל נווה: מה שאמר שר האוצר הוא, שבכוונתו ליישם את הרפורמה הזאת.
יואל נווה: הוא צריך להביא אותה לחקיקה בכנסת והוא יעשה את זה מיד בסמוך לאחר שהוועדה תגיש את המלצותיה ובעצם הן תתורגמנה להצעת חוק.
יואל נווה: הוא גם אמר לגבי המשמעות הכספית של ההצעה הזאת, שכנגד הרחבת בסיס המס והטלת מס על ההון, בכוונתו באותו מועד להפחית את שיעורי המס על עבודה.
יואל נווה: זה הרציונאל המרכזי.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: השתמשת במושג ניטרלי, מה פירוש?
יואל נווה: ניטרלי משמעותו שכל החיסכון וכל תוספת ההכנסות שתתקבל מהטלת המס על ההון, תופנה להפחתת שיעורי המס על העבודה ובעצם בצורה הזאת, ההשפעה על הגירעון היא ניטרלית.
יואל נווה: כלומר, אין פה השפעה על הגירעון.
יואל נווה: לא להגדלת גירעון ולא להפחתתו.
יואל נווה: עד כאן.
יואל נווה: זה קרוי שיפוי מעסיקים.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: למה לא להוריד את כל השיפוי?
עבד-אלמאלכ דהאמשה: להוריד גם את ה-0.7...
יוסי כץ: בודאי לגבי מי שאינו יצרני.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: זה צריך לעודד את המעסיקים.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: מעסיק יש לו כסף והוא מעסיק אנשים.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: ..
לגבי הסולר: שאלה אחרת נוגעת לנושא של צוות השרים.
לגבי הסולר: אני מבין, שבדיוק כמו הנושא של מסוי על הבורסה, הנושא של הפחתה בקצבאות ילדים, כל הטיפול הזה ידחה.
יואל נווה: לא, הכוונה היתה לסיים את זה כבר אתמול.
יואל נווה: בדיון בממשלה הועלו מספר חלופות להצעה המקורית כדי לברר שהנושא הזה בעצם עובר את היועץ המשפטי לממשלה.
יואל נווה: היתה בעיה לבחור בין החלופות.
יואל נווה: אני מעריך, שבגלל שהנושא הזה הוא נושא מהותי וההיקף שלו לא מבוטל ויש לו השלכה מאוד גדולה על הגרעון, מדברים פה בעצם על 0.2% מגרעון, כמיליארד שקל, ההחלטה הזו אמורה להתקבל בהקדם.
יואל נווה: אני מעריך, שהכוונה היא להגיש את כל התכנית הזו לפי הבנתי כמיקשה אחת.
יואל נווה: לא ראוי להביא אותה בחלקים.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: אתה יכול להרחיב בעניין החלופות?
יואל נווה: אני מעדיף שלא להרחיב בעניין החלופות, כי היה דיון בממשלה שלא הגיע לידי מיצוי ואין החלטות.
יוסי כץ: הכוונה היא שהיא תסיים את העבודה עד להגשת הצעת החוק?
יואל נווה: זאת הבנתי.
יואל נווה: אני לא יכול להבטיח שזה מה שיקרה, אבל זאת הבנתי.
יוסי כץ: אני מבין שהממשלה או האוצר ירדה מהרעיון של להתערב בחקיקה בנושא השכר.
יואל נווה: בנושא של השכר יש שתי החלטות שאחת מהן התקבלה.
יואל נווה: לגבי הנושא של ההחלטה שדיברה על התערבות החקיקה בהקפאת השכר בכל המשק.
יואל נווה: שר האוצר החליט עוד לפני הישיבה לאחר שנועד גם עם מזכיר ההסתדרות להמשיך ולהידבר עם ההסתדרות כדי להגיע להחלטות בעניין הזה ולא ללכת למסלול של החקיקה כרגע.
יואל נווה: היו גם הערות של היועץ המשפטי לממשלה לגבי נחיצותו של המהלך בכל מה שנוגע למגזר הפרטי ולא כל כך לגבי המיגזר הציבורי.
יואל נווה: אבל, החלטה אחרת כן התקבלה והיא הטילה על שר האוצר לפעול להפחתת שכר הבכירים במיגזר הציבורי, לרבות נושאי משרה ברשות השלטון ב-5%.
יואל נווה: הכוונה היא להחיל את המהלך הזה ואם דרוש בחקיקה, לפחות על פניו נראה שהמהלך כזה יכול לעבור רק בחקיקה, לכל מי שמרוויח במיגזר הציבורי מעל לשלוש פעמים השכר הממוצע במשק.
יוסי כץ: שאלות לחברי הכנסת, אך לפני כן אותי מטרידה שאלה אחת וביקשתי שיופיע נציג מוסמך לנושא הזה: בשעתו היה פה קרב גדול מאוד בנושא הול”לים.
יוסי כץ: אתם נאבקתם על כך שחוק הול”לים יעבור קודם כל לוועדת הכספים וכן שהוא יעבור.
יוסי כץ: אני מבקש לדעת מה היו התוצאות של הצעד הזה.
יוסי כץ: אלו הן ועדות הבניה המיוחדות לקיצור תהליכים שאמרו לנו שזה מה שיציל את המשק, השקעה בתשתיות.
שי יפתח: מיד עם אישור החוק על ידי הכנסת, במסגרת חוק ההסדרים, התחלנו להניע את התהליך של להקים את הוועדה.
שי יפתח: כרגע, בשלב הראשון, יש שני תהליכים מקבילים: האחד – למיטב הבנתי נקבעה ישיבה ראשונה לוועדה.
שי יפתח: בראש הועדה עומד המנהל הכללי של משרד הפנים, מה שמצביע גם על החשיבות שגם המשרד עצמו נותן לוועדה.
שי יפתח: המנהל הכללי עצמו יושב כיושב ראש הוועדה.
שי יפתח: מונו נציגים לוועדה ממשרדי הממשלה וזה נשלח מן הסתם לפרסום ברשומות, מאחר ולוועדה יש מעמד סטטוטורי.
שי יפתח: במקביל לתהליך הזה של כינוס ראשון של הוועדה, היא צריכה כמובן לקבוע לעצמה סדרי עבודה ונהלים פנימיים, כי זה מאוד חשוב לקבוע את זה כבר בהתחלה.
שי יפתח: במקביל לזה, אנחנו עובדים על תהליך שהוא ארוך טווח יותר והוא בעצם יצירת תשתית של ניהול הוועדה, שתוכל להחזיק מעמד לאורך זמן וזה אומר תוספת כוח אדם, עבודה מול נציבות שירות המדינה.
שי יפתח: אנחנו, כאגף תקציבים כבר היקצנו את הכסף.
שי יפתח: במשרד הפנים נעשתה הגדרת המשרות והפניה מסודרת מנציבות שירות המדינה ואני מניח שבימים הקרובים יפורסמו מכרזים.
שי יפתח: בינתיים, צריך להגיד שיש אנשים, כוח אדם מתוך מינהל התכנון שנותן את השירותים לוועדה.
שי יפתח: יועצים משפטיים, מזכירים וכולי.
יוסי כץ: זאת אומרת, שעד עכשיו עוד לא אושרה אף לא תכנית אחת במסגרת הוועדה, כי המנגנון בהקמה.
שי יפתח: כמו שאמרתי, הישיבה הראשונה למיטב הבנתי תתקיים במחצית הראשונה של חודש מאי.
יוסי כץ: האם חוק הול”לים היה מוגבל בזמן?
שי יפתח: למיטב ידיעתי החוק לא נקבע כהוראת שעה.
מרינה סולודקין: שאלתי הראשונה היא, מדוע לא הלכנו בדרך של מלווה ביטחון?
מרינה סולודקין: דבר נוסף, אם יש מס על סיגריות, מדוע אין מס על אלכוהול?
מרינה סולודקין: אני חושבת שכל ההסברים לגבי מס על הבורסה זה עלה תאנה.
מרינה סולודקין: אני לא מבינה למה מדברים על ניטרליות על מס, שהוא בכל המדינות הנאורות קיים מתחילת ה-120 ורק מדינת ישראל נותנת הגנה לעשירים, שהמס על הבורסה אינו קיים.
מרינה סולודקין: גם את כל הדיבורים של ועדת רבינוביץ' אני לא מבינה, מפני שבייגה שוחט בשנת 1994 ו-1995 תכנן את המס על הבורסה ואחר כך ועדת בן-בסט...
מרינה סולודקין: אני חושבת שלפחות הציבור שאני מייצגת מרגיש, שכל כובד הקיצוצים לא יהיה נכון.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני רוצה להיות שותף לדעתה של חברת הכנסת סולודקין.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: לאוצר בוודאי יש את הכלים.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: זה לא נמצא במשפחות מרובות ילדים, זה לא נמצא אצל השכירים במיוחד במיגזר הנמוך, שמקבלים בממוצע שכר מינימום.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: צריך לטפל קודם כל במיסים שפוגעים דווקא בציבורים החלשים.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: זה הוספת חטא על פשע.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: למה לא מחפשים את הפיצוי לתקציב ולגירעון ולתכנית הכלכלית לא על ידי גזירות, אלא על ידי מציאת הון איפה שהוא.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: אם זה הון שחור ואם זה בורסה ואם זה מעסיקים ואם זה שכירים גדולים, למה לא בכיוון הזה?
עבד-אלמאלכ דהאמשה: יש לכם את הכלים.
יואל נווה: אני עונה לשאלה של חבר הכנסת כץ לגבי הנושא של שיפוי מעסיקים, ההצעה היא בעצם ללכת עם משהו כמו מס חברות, כי הוא בעצם פועל על הרווח ולא על העבודה.
יואל נווה: לכן, אני חושב שהאבחנה הזאת היא לא אבחנה נכונה בהכרח, ואי אפשר לומר שיש ענף כזה וענף שהוא אחר.
יואל נווה: בעצם עלות העבודה הזאת מתגלגלת גם על המיגזר העסקי וגם על המיגזר הציבורי.
יואל נווה: היא מופעלת על כולם.
יואל נווה: במקביל אגב, יש תכניות של הממשלה וגם לגבי התכנית הזאת בנושא המיגזר העסקי שכבר היתה בכנסת ונפלה וחוזרת עכשיו במתכונת אחרת וגם החלטות אחרות של הממשלה שמיושמות היום על מכרזים לתוספת מקומות עבודה בפריפריה בשיטות יחסית חדשניות של מכרז ותמיכה, דוגמת המכרז שזכתה בו רק לאחרונה אמדוקס בשדרות, שדווקא בפריפריה היותר רחוקה אנחנו נותנים מעבר לחוקיות השקעות הון, תמיכה שנפרשת על פני שנים, כדי לקלוט עובדים מאותם מגזרים.
יואל נווה: למשל, מהלך שאמור להעביר כל-סנטרים או מרכזי שירות לקוחות מהמרכז לפריפריה בתמיכה נוספת של הממשלה.
יואל נווה: כלומר, יש עוד פעילויות שמשתלבות בעידוד תעסוקה, בעיקר באותם מקומות בפריפריה.
יואל נווה: לגבי הנושא של מלווה ביטחון צריך להבין שוב, מלווה כשלעצמו, בהנחה שהוא מלווה, איננו פותר את בעיית הגירעון.
יואל נווה: הוא כמו כל מימון אחר.
יואל נווה: כלומר, אנחנו יכולים להנפיק אגרות חוב לציבור ואנחנו יכולים להטיל מלווה על הציבור בהנחה שהוא באמת מלווה ולא מס.
יואל נווה: אז הוא, כמו כל מלווה אחר מממן את הגירעון ולא בהכרח פותר אותו.
יוסי כץ: למה עשו אותו בעבר?
יואל נווה: בעבר עשו הרבה מאוד דברים שהיום אינם מקובלים.
יואל נווה: המשמעות היא בעצם.
מרינה סולודקין: רק הנושא של מחשבה מוניטרית אינו מקובל.
אני אומר שוב: לגבי הנושא של המס על הבורסה, אני לא יכול לדבר.
אני אומר שוב: אני מדבר על מיסוי ההון.
אני אומר שוב: המהלך הזה הוא מהלך שלפי זכרוני בסיבוב הקודם שלו, לא נהנה מתמיכת הכנסת וצריך לזכור את זה.
אני אומר שוב: זה לא רק ששר האוצר בייגה שוחט הביא את העניין הזה ולא הצליח להעביר אותו בכנסת.
אני אומר שוב: היתה לו בעיה עם מרכיב כזה או אחר.
אני אומר שוב: העניין הזה עבר אמנם את הממשלה בשלב הקודם אבל לא עבר את הכנסת.
מרינה סולודקין: לרבין זכרונו לברכה ...
יואל נווה: זה היה אחרי ממשלתו של רבין.
יואל נווה: זה היה בממשלתו של ברק, שבה ניסו ליישם את המלצות בן-בסט והדבר הזה לא עבר את הכנסת.
יואל נווה: שר האוצר הצהיר שבכוונתו ליישם את זה בטווח הקצר.
יואל נווה: לגבי הניטרליות, צריך להבין שהמס הזה הוא לא ניטרלי.
יואל נווה: לחלוטין לא.
יואל נווה: הוא מטיל מס על אלה שיש להם ומפחית מס על עבודה ולכן מפחית מס לאלה שעובדים ולא בהכרח יש להם.
יואל נווה: ברמת הנישום או מי שמשלם את המיסים, המס הזה לחלוטין לא ניטרלי.
יואל נווה: זה ברור שהוא פוגע כמובן בבעלי ההון.
יואל נווה: זה המהלך בבסיסו.
יואל נווה: הרחבה לבסיס המס עם הורדת שיעורי מס.
יואל נווה: הכוונה היא להטיל מס על כל סוגי ההכנסה, אבל להוריד את המס על עבודה במדינת ישראל, שהוא גבוה.
יואל נווה: המס השולי על עבודה הוא גבוה, הוא מגיע למס שולי גבוה כבר ברמות שכר יחסית נמוכות, על אותו מיגזר או מעמד הביניים, שהוא זה שבעצם סוחב על גבו את המשק ומשלם חלק ניכר מהמיסים ויש הגיון רב להוריד את שיעורי המס על עבודה ולעשות אותם דומים יותר לשיעורי המס על עבודה בחוץ לארץ.
מרינה סולודקין: גם בזמן מלחמה, שאנחנו עושים קיצוצים כל כך נרחבים.
יואל נווה: אני אומר שוב, בהיבט הזה, זאת עמדתו של שר האוצר.
יואל נווה: צריך להבין שברפורמה הקודמת, זו שהוגשה לכנסת, הרפורמה הזו היתה אמורה לתרום לגירעון במיליארד ושניים.
יואל נווה: הקלות המס היו אמורות להיות יותר גבוהות מההכנסות במס.
יואל נווה: לאור המצב הזה, החליט שר האוצר שהפעם המהלך הזה לא יגדיל גרעון.
יואל נווה: הוא גם לא יקטין אותו אבל גם לא יגדיל.
יואל נווה: צריך לשים לב לתמהיל של הצעדים.
יואל נווה: יותר קל אולי להטיל מיסים ולקהלים מסויימים יותר קל לתמוך במיסים, כי מי שמשלם מיסים במדינת ישראל, החלקים שמשלמים את המיסים הישירים, ההתפלגות פה מטבע הדברים מתייחסת לקבוצה יותר מצומצמת.
יואל נווה: אבל, יש סכנה במהלכים האלה וצריך להבין אותה: הסכנה הזאת בעולם פתוח של תנועות הון, אם אנשים יחליטו לבצע את עסקאותיהם בחוץ לארץ, כל המשק כולו יפסיד.
יואל נווה: כלומר, אנחנו נפסיד עסקים, נפסיד תוצר וצריך להיזהר מאוד לא להכביד את נטל המס בכלל, כי המגמה של עליית חלקה של הממשלה בתוצר היא מגמה מאוד מסוכנת.
יואל נווה: מי שבעם מביא את הצמיחה בסופו של התהליך הוא המיגזר העסקי.
יואל נווה: המהלך הכי מרכזי שאנחנו מסתכלים עליו מ-1985 ועד היום, זה ירידה משמעותית או יציאה של הממשלה וחלקה בתוצר, כאשר הממשלה מקטינה את חלקה בתוצר היא צריכה לגייס פחות כסף ויש יותר מקורות למיגזר העסקי ואז הוא צומח, מגדיל תעסוקה ובעצם מוביל את המשק לצמיחה.
יואל נווה: אבל, צריך להיזהר מאוד שלא ללכת לפיתרון הזה של לסגור את הגירעון על ידי העלאת מיסים ומימונם ובעצם לחנוק מחדש את המיגזר העסקי.
יואל נווה: הדבר הזה יגלגל אותנו למן מעגל קסמים של המשך מיתון, פחות צמיחה, פחות השקעות ויותר אבטלה ובהמשך מיתון ופחות צמיחה.
יוסי כץ: אתה זוכר כמה נותנת הממשלה?
יואל נווה: אני לא זוכר.
יואל נווה: זה יוצג בכנסת בוועדת הכספים.
יוסי כץ: כל הדברים מחייבים חקיקה?
יואל נווה: לא כל הדברים מחייבים חקיקה.
יואל נווה: חלקם זה בחקיקת משנה, העלאת המע"מ זו חקיקת משנה אם אני זוכר נכון, חלקם בחקיקה ראשית.
יואל נווה: אני מקווה שהם יגיעו לכנסת בשבוע הבא.
יוסי כץ: יש קצבאות פרט לנכות שלא נוגעים בהן?
יואל נווה: בהפחתה לא נוגעים באותן קצבאות שאנחנו מדברים עליהן שהן מקבילות לקצבאות נכות, אם זה באגף שיקום של משרד הביטחון, עוד לא התקבלה על זה החלטה, אבל, הכוונה היא להקפיא את אותן הקצבאות ברמתן הנומינלית אבל לא להפחית.
יוסי כץ: מה לגבי נפגעי פעולות איבה?
יואל נווה: לגבי נפגעי פעולות איבה יש לנו שורה ארוכה ובהם גם נפגעי רדיפות הנאצים, שלפי הבנתנו הם מקבילים לקצבאות הנכות.
יוסי כץ: קצבאות הזיקנה זה גם זיקנה וגם שארים?
יואל נווה: אני לא זוכר, אני צריך לבדוק את זה.
יוסי כץ: מר כהן, אנחנו קיבלנו לפני כחצי שנה החלטה בוועדה כאן ובמליאת הכנסת, על הקפאת שכר של חברי הכנסת, שרים וסגני השרים.
יוסי כץ: יזמנו בנוסף לכך פניה לוועדת הכספים וזו אכן הקפיאה גם את שכרם של השופטים ואני מניח שגם הוקפא שכרם של ראשי הרשויות המקומיות.
יוסי כץ: מה קרה בעקבות המהלך הזה?
יוסי כהן: צריך לזכור שיש לנו שלוש קבוצות מבחינת מנגנוני שכר שמתעדכנים: האחד הם צמודי הנבחרים, השני הם צמודי שכר ממוצע והשלישי הם צמודי מדד.
יוסי כהן: בצמודי הנבחרים מדובר בכ-2,500 ובעוד כ-1,000 גימלאים שלהם, כאשר זה כולל את חברי הכנסת והשרים, ראשי רשויות מקומיות, סגני ראשי רשויות מקומיות, רבנים מקומיים, ראשי מועצות דתיות, סגני ראשי מועצות דתיות, שופטים, דיינים וקאדים המוקבלים לשופטים ורשמים.
יוסי כהן: זאת התוצאה מעצם החלטת הכנסת, וזו החלטה ברוכה של הכנסת והיא היתה חשובה ואסביר מדוע.
יוסי כהן: מדובר בכ-2,500 עובדים פעילים וכ-1,000 גימלאים.
יוסי כהן: יש לנו עוד כ-3,000 שהם בגופים השונים בשירות הציבורי שהם לא צמודים לנבחרים, שהם או צמודי שכר ממוצע או צמודי מדד.
יוסי כהן: זה כולל חברות ממשלתיות, בכירים ברשויות המקומיות, בכירים בממשלה, יועצים משפטיים, בכירים בתאגידים סטטוטורים.
יוסי כהן: סך הכל כ-3,000.
יוסי כהן: לגבי הקבוצה של ה-3,000 אין לנו נתון מדוייק, אבל בערך מחצית הם צמודי שכר ממוצע ומחצית צמודי מדד.
יוסי כהן: לגבי אלה שהם צמודי שכר ממוצע, בעצם גם הם הוקפאו או בהסכמה שלהם או מכוח החלטות הכנסת לגבי הקפאת שכר ממוצע לעניין של ביטוח לאומי, עניין שכר המינימום.
יוסי כהן: השכר הממוצע שביטוח לאומי הוקפא, הועלה בינואר ובפברואר ב-1.6% וחזר במרץ 2002 לרמתו שלפני ההעלאה, של דצמבר.
יוסי כהן: כלומר, כל הבכירים שהם צמודי שכר ממוצע, הוקפאו החל מ-1.4.02 מכוח החלטות הכנסת.
יוסי כהן: מחצית נוספת שהם צמודי מדד, שעלה ב-1.4% לעומת 1.3% של השכר הממוצע, לגבי צמודי המדד אם היתה הסכמה של העובדים, היתה הקפאה של שכרם ולא, הם עודכנו.
יוסי כהן: מהנתונים שיש לנו עד היום וזה לא אומר שזה משקף באופן מדוייק, מהסטטיסטיקה שהצלחנו לאסוף זה בערך 5% מהאוכלוסיה שהסכימו להקפיא את שכרם מקרב אלה שהם צמודי המדד.
יוסי כהן: המסר הוא, שהרוב הוקפאו הן מכוח החלטת הנבחרים והן מכוח החלטת הכנסת על השכר הממוצע של ביטוח לאומי.
יוסי כהן: לדוגמא, בשירות המדינה יש בכירים שהם הדרג שבא אחרי המנהלים הכללים והם מונים 418, כשמתוכם הוקפאו 90%.
יוסי כהן: איך?
יוסי כהן: 161 צמודי נבחרים הוקפאו מהחלטה לגבי הנבחרים.
יוסי כהן: 215 צמודי שכר ממוצע והוא חזר לרמתו של דצמבר 2001 החל מ-1 באפריל או שעובד הסכים להקפיא את שכרו בשלושת החודשים הללו ועוד 10% שהם צמודי מדד, שלגביהם עודכן ב-1.4% וכאמור מי שהסכים להקפיא את שכרו, זה גם לגביו וההערכה היא שמעט מאוד הטו שכם והסכימו לזה.
יוסי כהן: מדובר כאן בחיסכון שנתי של עשרות מיליוני שקלים בודדים.
יוסי כהן: אני מעריך שזה משהו כמו 500 שקל לחודש וזה תחום של בין 30 מיליון שקלים ל-50 מיליון שקלים על כלל המערכת.
יואל נווה: גם המיגזר הציבורי.
יוסי כהן: אני אומר, גם הכנסת, גם הממשלה, גם הרשויות המקומיות, גם חברות ממשלתיות.
יוסי כהן: כשאני עושה אגרגציה של זה, אז זה המספר.
יוסי כהן: זה לא בתקציב המדינה.
יוסי כהן: החשיבות של זה היא לא רק בחיסכון שהוא לא מבוטל, אלא גם בנושא של ההקרנה כלפי הציבור וכלפי האיגודים המקצועיים.
יוסי כהן: כמעט בכל משא ומתן עם האיגודים המקצועיים הנושא הזה של עדכון שכר הבכירים והנבחרים עולה.
יוסי כהן: תמיד כשאנחנו מדברים ויש מיגבלות תקציב ויש מצב קשה בתקציב המדינה והמצב הכלכלי לא טוב, תמיד האיגודים המקצועיים באים ואומרים: כשאתם אומרים לנו את זה, אז תדאגו שגם הנבחרים וגם הבכירים וגם חלק מאלה שיושבים במשא ומתן ושכרם מתעדכן במנגנונים יחסית משופרים, שגם אצלם זה יחול.
יוסי כהן: לזה אני חושב שיש השפעה.
יוסי כהן: אמנם התקופה היא קצרה, בערך חצי שנה מאז התקבלו ההחלטות ומאז לא היו הסכמים, כי גם אנחנו.
יוסי כהן: ..
יוסי כץ: אבל זה השפיע.
יוסי כהן: לדעתי זה יצר אווירה של הירתמות ושהטענה הזאת כלפינו שהיא מאוד חזקה, של למה אצלכם לא מקפיאים, היא כבר לא עולה.
יוסי כץ: דרך אגב, אתמול ביקרתי בחברת חשמל.
יוסי כץ: אני נדהמתי.
יוסי כץ: אני עוקב כמו כולם אחרי הפרסומים בתקשורת על השכר של עובדי חברת החשמל.
יוסי כץ: באמת יש בהם בעלי שכר גבוה.
יוסי כץ: אבל, הסתכלתי על תלושי השכר הפנסיונים שלהם והייתי המום.
יוסי כץ: 6,000 או 8,000 שקל למנהלי מחלקות עם 22 שנות ותק, זה השכר הקובע שלהם לוותק.
יוסי כהן: זה נובע מהרכב שכר.
יוסי כץ: אני אמרתי לוועד העובדים של חברת החשמל, שאני במקומם הייתי מתפטר.
יוסי כץ: זה חוסר אחריות.
יוסי כץ: איך קורה דבר כזה?
יוסי כהן: זו תופעה ידועה במקום שעובד סביב השעון ושיש הרבה עבודה נוספת, אז הרכב השכר הוא כזה, שבחברת החשמל זה משהו כמו 40% פנסיון.
יוסי כץ: האם היתה נכונות מצד האוצר ללכת לקראתם?
יוסי כץ: אני זוכר שברפא"ל עשינו את זה עם תוספת ואני הייתי מעורב בזה.
יוסי כץ: החלטנו שם על תוספות מאוד גדולות שהיו מחוץ למשכורת וביטלנו אותן והכנסנו איזו תוספת אחוזית לתוך המשכורת.
יוסי כץ: כתוצאה מכך, הפנסיה של עובדי רפא"ל היא פנסיה מכובדת.
יוסי כץ: מבחינת מערכת יחסי עבודה במדינת ישראל, זה נורא צורם את העין שאתה רואה פרסומים שחברת חשמל מקבלים 40,000 שקלים וכולי.
יוסי כץ: אני משוכנע שאם הייתם הולכים לקראתם בנושא של השכר הפנסיוני, הם היו מוכנים להפחית את התוספות.
יוסי כהן: הנושא הזה מורכב, כיוון שמי שיש לו פנסיה תקציבית ואני מעלה את הבסיס הפנסיוני שלו, אני מקפיץ את כל האקטואריה.
יוסי כהן: אבל, בעולם שאנחנו יצרנו אותו אגב, עולם של תקציבית צוברת, אז בהחלט יכול להיות שבעתיד נשאב מהסכמי שכר מקורות להתחיל להרחיב את הבסיס הפנסיוני מעתה ואילך.
יואל נווה: זה אחד המהלכים המרכזיים שאושרו בחוק ההסדרים.
יוסי כהן: הוא מופעל מ-1 לאפריל 2002.
יוסי כהן: אז לא בכיוון של להקטין את כל ההתחייבות האקטוארית, שזה אומר להעמיס על הציבור בחשבון החשמל את כל העלות הזו, אבל, לבוא ולהגיד שמעכשיו ואילך יוצרים הרחבת בסיס דרך הפרשה לקרן פנסיה צוברת חדשה ולא יוצרים גרעונות אקטוארים, זה כיוון שאפשר לדבר עליו במסגרת עלות הסכמי שכר עתידיים.
יוסי כהן: צריך לזכור, שכשאני הולך היום להסכם שכר בחברה ממשלתית, אני יוצא מאותה נקודת מוצא, שמדיניות שמירת שכר ריאלי, אני לא יכול להעלות את השכר בקבוצה אחת ובשניה לא, ולכן המדיניות מרוסנת ואני לא יכול לעשות קפיצות מדרגה בתחום הזה.
יוסי כץ: מה לגבי הצעת החוק שנבלמה כאן בכנסת בנושא חשמל חינם?
יוסי כץ: מה ההבדל בין זה לבין התערבות הסכמי עבודה ושכר בחקיקה?
יוסי כץ: זו הסיבה שהיו מתנגדים להתערבות המחוקק בשכר.
יוסי כץ: מה ההבדל בין זה לבין התערבות בנושא של חשמל חינם?
יוסי כץ: מה העמדה שלכם?
יואל נווה: דבר נוסף, אני חושב שבהקשר של המשך יישומה של התכנית הזאת, אין ספק שהיא תגיעה לשולחנה של הכנסת במוקדם או במאוחר והיא גם תגיע לכאן אני מעריך.
יואל נווה: אני חושב שההבדל, שצריך להבין אותו, בין מצבנו כרגע לבין מצבנו בשנת 1985, שאז היו מהלכים מאוד דרמטיים, אבל אז היינו בעיצומו של משבר.
יואל נווה: הפעם, אנחנו מנסים למנוע את היווצרותו של המשבר.
יוסי כץ: אתה אומר שכשיש לך 400% אינפלציה, יותר קל לשכנע את הכנסת.
יואל נווה: לכן, כאשר המשבר נראה בעין אבל הסכנה ברורה לפחות לנו והיא קרובה ומיידית, צריך פה איזו שהיא הבנה גם של הכנסת וגם של חברי הכנסת, למצב הקשה ולצורך בצעדים כדי שירחיקו אותנו מהסכנה הגדולה.
יוסי כץ: אני מסכים אתך, שמצב המשק במדינת ישראל מחייב שיתוף פעולה בין הכנסת והממשלה ומחייב נקיטה בצעדים ונדמה לי, שחלק גדול מהצעדים שבחרתם בהם הם צעדים סבירים.
יוסי כץ: זו טיבה של ממשלה אגב.
יוסי כץ: אגיד לך מה מפריע לי: אנחנו נבוא בעוד ארבעה חודשים עם הצעה למיסוי הבורסה, עם הצעה לרפורמה במס על העבודה, הפחתת המס על העבודה, ואז יבואו אלי למשל הגימלאים ויגידו לי: תראה, כל הכבוד לכם, העובדים בסופו של דבר שמרו על עצמם, והגימלאים שילמו את הקיצוץ של ה-4%.
יוסי כץ: נכון, כנגד זה אתה יכול להגיד לי שהשכר עלה בין אחוז ל-3% מבחינת השכר, לעומת זאת, הקיצבאות עלו בשנה שעברה בכ-10% כתוצאה מעליה בשכר.
יוסי כץ: זאת הדילמה שאני לפחות באופן אישי מתמודד איתה.
יוסי כץ: אני לא רוצה להיות פופוליסטי ולהגיד להוציא קבוצה אחת מכלל הסיפור הזה.
יוסי כץ: זו היתה סקירה מעניינת ואני מקווה שבזה אנחנו פותחים איזה שהוא פתח לשיתוף פעולה עם הוועדה, שלא כמו בפעם הקודמת.
יוסי כץ: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.
יוסי כץ: על סדר היום שלנו: ערעורים על החלטת יושב ראש הכנסת והסגנים שלא לאשר דחיפות הצעות לסדר היום.
יוסי כץ: הערעור הראשון של חבר הכנסת אחמד טיבי בנושא: ועדת האו"ם לבדיקת האירועים במחנה הפליטים ג'נין.
אריה האן: זה לא קשור לוועדת הכנסת.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: יש הצעה רגילה.
אחמד טיבי: ביקשתי מזהבה להפוך את זה להצעה רגילה על המכסה שלהם.
יוסי כץ: אני מבקש להתחשב בבקשתו של חבר הכנסת טיבי, אבל זה לא עניינה של הוועדה.
אופיר פינס-פז: נהוג בבית הזה שכאשר מתפרסם הדוח יש איזשהו דיון דחוף במליאה.
אופיר פינס-פז: הרי הוועדה לבקורת המדינה תדון בדוח פרק אחר פרק במשך כל השנה, אבל אני חושב שנכון יהיה לקיים איזשהו דיון ראשוני במליאה במסגרת הצעות דחופות ולהמשיך את הדיון בוועדה לבקורת המדינה.
יוסי כץ: הנשיאות, בבקשה.
נעמי חזן: אני לא מייצגת את הנשיאות היום, אבל אני רוצה לומר שהיה דיון בנשיאות בדיוק בסוגיה הזאת.
נעמי חזן: אני טענתי שכאשר מתפרסם דוח מבקר המדינה כבר נהוג שנים רבות לקיים דיון בהצעות דחופות במליאה ודעתי לא נתקבלה, לכן אני מעדיפה לשמור על זכות השתיקה.
שאול יהלום: אני חושב שאם לא מתקיים דיון במליאה על הדוח, ברגע שהוגש, זה דבר משונה מאד.
שאול יהלום: כל פעם היו דנים, אבל מצד שני ההצעות הדחופות הוגשו במועד כל כך קרוב להגשת הדוח, שבאמת רק שתיים ידונו ואני חושב שכל הסיעות צריכות לדון.
שאול יהלום: אני מציע שוועדת הכנסת תקבע שבשבוע הבא יהיה דיון בדוח ממצאי מבקר המדינה וכל סיעה תקבל חמש דקות.
א' האן: ועדת הכנסת לא יכולה לקבוע דיון.
שאול יהלום: לא כהצעות דחופות.
מוחמד ברכה: אפשר להעלות את זה כהצעה דחופה ובשבוע הבא יתקיים דיון בכנסת.
יוסי כץ: חבר הכנסת אמנון רובינשטיין הודיע לי שהבוקר הוא מתחיל בדיון בדוח מבקר המדינה וזה דבר מבורך כשלעצמו, אבל מטבע הדברים בדיוני הוועדה מתמקד יושב ראש הוועדה בנושאים שנראים לו מתאימים לפי סדר הדיונים שהוא מוצא לנכון.
יוסי כץ: אין שום סתירה בין זה לבין קיום דיון במליאת הכנסת.
יוסי כץ: אני מציע לאותן סיעות שלא הגישו הצעות דחופות, להצטרף במסגרת הצעה רגילה על חשבון המכסה שלהן, אם הן חושבות שהנושא ראוי וחשוב.
יוסי כץ: אי לזאת אני מעמיד את הערעור להצבעה.
יוסי כץ: בעד קבלת הערעור של חברי הכנסת רן כהן ואופיר פינס – 5 נגד – 1 הערעור של חברי הכנסת רן כהן ואופיר פינס התקבל.
חיים דרוקמן: אין לי הרבה מה לומר מלבד העובדה שקרה אסון כזה ומן הראוי להעלות אותו בכנסת.
חיים דרוקמן: איך אפשר לעבור לסדר היום?
יוסי כץ: יש מישהו מטעם הנשיאות?
אריה האן: בנשיאות נאמר שזה נופל במסגרת האי-אמון.
נעמי חזן: זה נפל במסגרת האי-אמון ושם גם דובר על זה.
חיים דרוקמן: מה זה קשור לאי-אמון?
יוסי כץ: בעד קבלת הערעור של חבר הכנסת חיים דרוקמן – 4 נגד – 3 הערעור של חבר הכנסת חיים דרוקמן התקבל.
יוסי כץ: פניית חבר הכנסת מיכאל איתן בדבר נטילת זכויות שונות מחבר הכנסת אחמד טיבי, לפי סעיף 13(ג) לחוק חסינות חברי הכנסת, זכויותיהם וחובותיהם.
יוסי כץ: אנחנו אמורים לעבור לסדר היום, אבל מיכאל איתן ביקש רשות לאחר בעשר דקות מנימוקים פרוזאים שאין מקום לפרט אותם.
אופיר פינס-פז: עד שהוא יגיע אתה מוכן לפרט על פי איזו פרוצדורה זה ידון?
יוסי כץ: אני רוצה שחבר הכנסת ישמע את זה והדברים ייאמרו בנוכחותו.