GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
תמר לוי בונה:
 זה יגיד מה קורה בתקופת הביניים
שגית אפיק:
יהיה קיצוץ בזמן שהכנסת תמשיך לדון בתקציב?
שגית אפיק:
והכנסת לא תכניס את התיקונים האלה להצעת חוק התקציב?
תמר לוי בונה:
 אם יהיה כתוב שיש קיצוץ התקציבים יוקפאו
תמר לוי בונה:
 אם הכנסת תחליט לאשר את התקציב, הם יופשרו כפי שהם בהצעת החוק
איתי טמקין:
אמרנו לחברות הדירוג שבשנים הקרובות צפוי גידול משמעותי בהוצאות הביטחון והריבית ושכדי שהממשלה תוכל למשוך חובות בשנה הזאת וגם להגדיל את הוצאות הביטחון ואת הריבית היא תביא  תכנית שמפחיתה את הגירעון בשנים 2025 וקדימה
איתי טמקין:
 מה שאתה מבקש לעשות זה לפרק את התכנית
שגית אפיק:
התקציב גם ככה הוא לא הצבעה אחת עם התכנית המאזנת שלכם
שגית אפיק:
 גם ככה מדובר בשני דברים
עמית הלוי:
ואם נצביע קודם על התכנית המאזנת?
איתי טמקין:
אין סיכוי מבחינתנו
אסי מסינג:
כשיש תכנית שמפורקת לפרקים היא לא מובאת כמקשה אחת
אסי מסינג:
 מקשה אחת לא אומר שאי אפשר לא לאשר חלקים, כי בהיבט הטכני פשוט מפרקים לפרקים נפרדים
אסי מסינג:
 אם התכנית לא תבוא כמקשה אחת זו תהיה הפעם הראשונה שהכנסת תגיש למליאה תקציב לא מאוזן, כי היא אומרת שחלק מהפרקים יבואו בהמשך, לפי שיקול הדעת של הוועדות
אסי מסינג:
 זה התקדים האמיתי
שגית אפיק:
אסי, ההפחדות האלו לחברי הכנסת ממש מיותרות
שגית אפיק:
 זה ממש לא נכון מה שאתה אומר
ינון אזולאי:
אסי, בוא נשים את הדברים על השולחן ונאמר שהחטא הקדמון הוא שלכם, הוא לא של הכנסת
אסי מסינג:
זה לא קשור לאיחור
ינון אזולאי:
זה קשור לאיחור, כי זה איזה שהוא תהליך שבו אתם רוצים לפגוע בכנסת
ינון אזולאי:
 אתם יכולים כולכם לנענע עם הראש לא, אבל זה קודם כל כן
ינון אזולאי:
 חוץ מחמשת החוקים שמונחים פה לפנינו גם יש את הצווים שהם חלק מהתכנית המאזנת
ינון אזולאי:
 בוא נגיד שלקחת את החוקים האלה ועשית אותם במתכונת שאתה רוצה
ינון אזולאי:
  אין לך שום ערבות שגם הצווים יעברו באותו זמן
אופיר כץ:
מה קורה אם הצווים לא עוברים?
שגית אפיק:
הבאתם גם מספר הצעות חוק שהן בנפרד, וגם בהן יש הרבה כסף
אסי מסינג:
מה שלא יעבור עד המועד הזה יובא בחשבון כצעד אחד שהלך
תמר לוי בונה:
ואז תצטרך להביא הפחתה במקום אחר
שגית אפיק:
זה בדיוק אותו הדבר
שגית אפיק:
 הדיון הוא בכנסת, הוא של הכנסת
שגית אפיק:
 לא ייתכן שתבקשו לשלוט גם בסדרי הדיון שנעשים כאן, בדיוק כשם שאם הצווים לא יעברו, והם יכולים גם לא לעבור במליאה - -
ינון אזולאי:
אני יודע מה זה להביא צו למליאה ולהפיל אותו, אני עשיתי את זה
ינון אזולאי:
 בוא תסביר לנו איך עובר התקציב אם הצו עולה למליאה ולא עובר
ינון אזולאי:
 איך אתה מעביר תקציב כשאתה לא יודע אם הצו יעבור לך?
תמר לוי בונה:
הצו בתוקף
אופיר כץ:
אסי, כשאתה אומר לשר שלך על אירוע, על תהליך, על מהלך כלשהו, על מינהל לא תקין, מה אתה מצפה שיעשה השר?
אסי מסינג:
יש לנו ויכוח בשאלה אם יש כאן מינהל תקין או אין כאן מינהל תקין
אופיר כץ:
אם אתה קובע במשרד האוצר, האם יש מישהו שיכול להגיד משהו אחר?
אסי מסינג:
יש את היועצת המשפטית לממשלה שאפשר להשיג בפניה על דברים שאני אומר
אופיר כץ:
שגית במקום הזה
אסי מסינג:
עניין התקדים לא רלוונטי, ולטעמי זו לא שאלה בכלל
אסי מסינג:
 את התקדים צריך לשים מחוץ לעניין
אסי מסינג:
 צריך לבדוק מה יש כאן מבחינת התהליך
אסי מסינג:
 דיברו פה על זה שאין קשר בין הפרקים, שזה הבסיס לפירוק של הצעות החוק
אסי מסינג:
 האירוע הוא תכנית מאזנת שצריך לאשר כמקשה אחת, וזה גם מה שחוק היסוד אמר
אסי מסינג:
 במהות לא ייפגע שום דבר, לא בהליך התקין ולא בכבודה של הכנסת, אם ההצעה הזאת תישאר כהצעה אחודה אחת שתנותב, כמו במסגרת חוק ההתייעלות או חוק ההסדרים, לוועדות שונות, ורק אז תכונס במועד שיוסכם עליו להצעת חוק אחת שתעלה למליאה
אסי מסינג:
 כמובן שחברי הכנסת במליאה יוכלו, כמו בכל הצעת החוק, להצביע על כל סעיף בנפרד, שזה מה שנעשה בכל חוק  בקריאה שנייה
מירב בן ארי:
האם הכוונה בהחלטה שלך להעביר את החוק כמו שהוא לכנסת היא שהוא לא אמור לעבור איזה שהם שינויים?
אסי מסינג:
ממש לא
אפרת רייטן:
האמת היא שזה מה שאתם אומרים
מירב בן ארי:
אני חושבת שאם היועצת המשפטית פה, ובצדק, נלחמת על כבודה של הכנסת, אז יש משהו בחלוקה לא רק לוועדות אלא גם בפיצול החוקים
מירב בן ארי:
 תדעו לכם שאתמול, כשבאנו לקבוע את סדר היום, באו ואמרו לי: "מירב, חייב לעבור המענק של ההורים עד גיל שלוש, זה קריטי לתקציב", ולכן ישר העלינו את זה ראשון לסדר היום
מירב בן ארי:
 אנחנו לא מנסים לעכב כספים שיגיעו לאזרחים, אבל לכנסת יש תפקיד דרמטי, ולא סתם שגית נלחמת על מקומה של הכנסת
מירב בן ארי:
 עם כל הכבוד, אנחנו לא חותמת גומי של הממשלה, אפילו לא חברי הקואליציה
מירב בן ארי:
 לא רק שהחוק יפוצל לוועדות, גם יפוצלו החוקים שבו
מירב בן ארי:
 אם יפוצלו החוקים לוועדות הרלוונטיות, ננהג בשיקול דעת ואחריות כפי שאנחנו נוהגים מה-8 לאוקטובר, מהיום הראשון לאחר פרוץ המלחמה
מירב בן ארי:
 מה-8 לאוקטובר אנחנו עובדים יחד
מירב בן ארי:
 נוכל לנהל את זה בצורה מקצועית
מירב בן ארי:
 אם הכל ילך כחוק אחד לוועדות, נעשה פיליבסטר מתיש, ואנחנו מסוגלים לעשות את זה עם החבורה שנמצאת היום בכנסת
מירב בן ארי:
 רוב מי שעושה את הפיליבסטר זה יש עתיד, מפלגת העבודה והח"כים הערבים
מירב בן ארי:
 אנחנו לא חותמת גומי של הממשלה, גם לא חברי הקואליציה, ואתם תפצלו את החוקים לוועדות
מירב בן ארי:
 אני מבטיחה שיתנהלו דיונים לגופו של עניין, בצורה מקצועית
מירב בן ארי:
 תבינו שאנחנו אמורים לשמור על כבודה של הכנסת, לא לרמוס אותה
אופיר כץ:
נעבור עכשיו לסעיפים
שגית אפיק:
סעיף 2 מדבר על העברת עודפי מכון התקנים לאוצר המדינה, והוראת השעה תעמוד בתוקפה עד 31 לדצמבר 2025
שגית אפיק:
 מדובר על עודפים של כ-250 מיליון ש"ח שיעברו בהיקף ובמועד שיקבע שר האוצר
שגית אפיק:
      סעיפים 3 ו-4 מתקנים את חוק הביטוח הלאומי באופן שבשנת 2025, בהוראת שעה לשנה אחת, שיעור ההקצבות שהמדינה תשלם למוסד לביטוח לאומי יהיה 59
שגית אפיק:
4% במקום 59
שגית אפיק:
84%, וכן גביית דמי ביטוח לאומי לעניין גובה השכר הממוצע במשק יהיה גובה השכר המעודכן ליום 31 בדצמבר 2024
שגית אפיק:
 הקפאת השכר הממוצע תביא לכך שחלק גדול יותר מההכנסות ימוסה בדמי ביטוח, בשיעור הגבוה יותר
שגית אפיק:
 מקומם של הסעיפים האלה בוועדת העבודה והרווחה
שגית אפיק:
      חוק ביטוח בריאות ממלכתי, סעיפים 5 ו-6 – העלאה של שיעור דמי ביטוח בריאות ממלכתי מיום 1 בינואר 2025 ב-0
שגית אפיק:
15% מההכנסה
שגית אפיק:
      המטרה של סעיפים 7-23, ופה מדובר בחוק חדש, היא להמשיך את ההסכם הקיבוצי שנחתם ב-23 בינואר ולהפחית יום הבראה אחד או שכר בשווי יום הבראה אחד לעובדים במשק
שגית אפיק:
 המשמעות היא הקפאה של שווי יום הבראה בשנת 2024
תמר לוי בונה:
בפרק הזה יש גם הפחתה של יום הבראה וגם הקפאה
שגית אפיק:
  נכון, את צודקת
אופיר כץ:
אתם לוקחים את יום ההבראה גם מהמילואימניקים?
איתי טמקין:
מכל השכירים במשק
אופיר כץ:
למה לא לשחרר אותם מזה?
שגית אפיק:
לא כתוב בחוק שזה למילואימניקים
שגית אפיק:
 אמנם בכותרת כתוב שזה לצורך תקצוב ההטבות לחיילי המילואים, אבל כשאתה נכנס לסעיפים לא מופיע שהכספים מיועדים לאן שהוא, רק מופיע איך מורידים את הכסף
אסי מסינג:
יש גם סעיף תקצוב
שגית אפיק:
  נכון, יש סעיף תקציב, אבל אין העברה
שגית אפיק:
 הכנסת תוכל להשפיע לגבי לאן זה יעבור
אופיר כץ:
יש פירוט של מה מקבלים המילואימניקים?
שגית אפיק:
לא, אין
אופיר כץ:
אולי בדברי ההסבר
שגית אפיק:
אולי בדברי ההסבר
שגית אפיק:
 קראת אולי בפניות של הממשלה, בהחלטות של הממשלה
שגית אפיק:
 למרות שהכותרת רומזת לייעוד הסכומים למימון הטבות לחיילי מילואים, ואף נקבעה הוראה לעניין מקור התקציב, הכספים בפועל מועברים לאוצר המדינה ולא מופיעה פה חלוקה כפי שאתה מבקש, אדוני היושב ראש
אסי מסינג:
החוק עצמו לא עוסק בשאלת גובה ההטבות לחיילי המילואים, בשביל זה יש חקיקה נפרדת ושורה של החלטות ממשלה
אסי מסינג:
 ההכנסות פה הן לצורך שימושי התקציב
אסי מסינג:
 יש סעיף מקביל שאומר שיעמוד תקציב בגובה ההכנסות האלו לכל הפחות
אסי מסינג:
 כמובן שההטבות לחיילי המילואים עולות לאין שיעור על הסכומים שייגבו כתוצאה מהפרק הזה
אסי מסינג:
 בסך הכל מדובר בפרק הזה בסדר גודל של מיליארד 300 מיליון שקלים, כאשר סל ההטבות למילואימניקים עומד על סדר גודל של תשעה מיליארד ומעלה
אופיר כץ:
במקום אחד נותנים למילואימניקים ובמקום אחר לוקחים מהם?
שגית אפיק:
עוד לא עשו להם את ההטבות
שגית אפיק:
 צריך גם לקבוע את ההטבות
אופיר כץ:
יש כספים שהם כן קיבלו
שגית אפיק:
הכספים שעכשיו ירדו הולכים לאוצר המדינה
שגית אפיק:
 עניינו של סעיף 24 הוא חוק חדש למיסוי רווחי הבנקים - הוראת שעה עד תום שנת 2025 - שמעלה את המיסוי המוטל על בנק מ-17% ל-26% לגבי רכיב הרווח בלבד
שגית אפיק:
 ההצעה הזאת מיועדת לעבור לוועדת הכספים
אופיר כץ:
איך מתאפשר העניין הזה של הבנקים? ראיתי בדברי ההסבר את הרווחים שלהם, זה דבר מטורף
אופיר כץ:
 גם בקנה מידה עולמי אין אחוזים כאלה של רווחים
אופיר כץ:
 איך זה קורה עם הרצון לתחרות ועם הרצון לא להתערב?
איתי טמקין:
אנחנו צריכים להשקיע בעוד צווים של תחרות
איתי טמקין:
 כשאין תחרות זה המצב
משה מרון:
אנחנו מונעים את התחרות, אנחנו נותנים יד למניעת התחרות
אופיר כץ:
למה? הם ניסו להכניס חברות, רק זה לא עובד
ינון אזולאי:
תאמין לי שלא היה ניסיון מספיק
ינון אזולאי:
 יש חוקים שמגבילים את הבנקים מלהתערב בשוק
משה מרון:
המדינה משרתת את הבנקים
אופיר כץ:
    אם הסכומים האלה הם הסכומים שהם מרוויחים, באמת אחוזים בלתי נתפסים, משהו פה לא - -
משה מרון:
גם הריביות וגם העמלות הן לא ביחס לשום דבר
ינון אזולאי:
אופיר, רק שתדע שבוועדה אפשר להגדיל עוד יותר את המס
אופיר כץ:
ואז יגידו לך שאתה מתערב ותקבל מכתבים, תקבל טלפונים
איתי טמקין:
שתי ההצעות שדיברנו עליהן עכשיו, דמי ההבראה והבנקים - -
שגית אפיק:
תחילתן ב-2024
איתי טמקין:
הן נכללות בתוך חישוב הגירעון לשנת 2024, בתוך אותו גירעון של 6
איתי טמקין:
6
שגית אפיק:
היחידים שהם ב-2024
איתי טמקין:
ומכון התקנים
שגית אפיק:
מכון התקנים זה לשיקול דעת השר
שגית אפיק:
 רווחי הבנקים זה הוראת שעה, כשהשר יכול לקצר את המועדים שלה
איתי טמקין:
	אם התקציב יאושר אבל הצעדים האלה לא יאושרו, יחול בגובה הצעדים האלה קיצוץ רוחבי עד אשר הם יאושרו כי תיווצר חריגה לעומת הגירעון הקבוע
שגית אפיק:
או שיגדילו את הגירעון, או שיעשו צעדים אחרים
שגית אפיק:
 לכנסת יש בכל זאת שיקול דעת ואחריות
דניאל פרידמן:
היינו שמחים שפרקים ג' וד' שנוגעים לביטוח לאומי ומס בריאות יידונו באותה ועדה, כי ההקפאה לא רק נוגעת לדמי ביטוח לאומי, היא נוגעת גם למס בריאות
דניאל פרידמן:
 גובה המדרגה השנייה שמעליה יש שיעור גבייה גבוה יותר נכון גם לדמי ביטוח לאומי וגם - -
ינון אזולאי:
   באיזו ועדה אתה רוצה?
דניאל פרידמן:
אנחנו חושבים שנכון שזה יהיה בוועדת בריאות, מאחר והמאסה הקריטית פה היא של מס בריאות
תמר לוי בונה:
גם במה שנותב לרווחה יש רכיב של מס בריאות
תמר לוי בונה:
 זו חבילה אחת שנועדה לממן את הרפורמה בבריאות הנפש, לכן אנחנו מעדיפים שהיא תהיה ביחד
אופיר כץ:
דיברנו עם היועצת המשפטית של הוועדה
אופיר כץ:
 היא חושבת שזה צריך להיות בשתי הוועדות, בעבודה ורווחה ובבריאות
תמר לוי בונה:
למה כשיש רכיבי בריאות, מס בריאות, הם עדיין צריכים להיות בוועדת עבודה ורווחה?
שגית אפיק:
משום שהשינוי שאתם עושים בסעיפים 5 ו-6 – העלאת שיעור תשלום דמי ביטוח בריאות ממלכתי, הוא שינוי קבוע שיש לו משמעויות ניכרות על כלל הציבור
שגית אפיק:
 לעומת זאת, השינוי שאתם מבקשים לעשות בהוראת שעה לעניין שיעור ההקצבות שתשלם המדינה - -
דניאל פרידמן:
מה הקשר בין הקביעות לבין - -?
שגית אפיק:
הכנסת הקימה ועדת בריאות
שגית אפיק:
 ועדת בריאות דנה בדמי ביטוח בריאות
שגית אפיק:
 ועדת העבודה והרווחה, לעומת זאת, דנה בחוק הביטוח הלאומי
איתי טמקין:
פה אתם ממש עושים הפוך ממה שאמרתם
איתי טמקין:
 הפיצול הזה בין שני החוקים האלה זה לעשות צחוק מעבודת הכנסת
איתי טמקין:
 אין היגיון בדבר הזה בכלל
איתי טמקין:
 הדבר הזה מפריע לדיון, הוא לא עוזר
איתי טמקין:
 לא יכול להיות שוועדה אחת תחליט משהו אחד, ועדה אחרת תחליט משהו אחר, בלי קשר בין הדיונים
איתי טמקין:
 זה אותו דיון בדיוק
שגית אפיק:
זה לא אותו דיון, כי דיון אחד עוסק בהקצבות למוסד לביטוח לאומי, דיון אחד עוסק בדמי ביטוח בריאות שמשלם האזרח
דניאל פרידמן:
יש פער בהבנה לגבי מה שהסעיף אומר
דניאל פרידמן:
 הסעיף הראשון נוגע גם לדמי ביטוח לאומי וגם למס בריאות, לא רק לדמי ביטוח לאומי
דניאל פרידמן:
 הנגיעה בהקצבות למוסד לביטוח לאומי לא לוקחת את העודף בגבייה שנבצע, היא פשוט לא מגדילה את הקצבות המדינה מעבר למה שתכננו בלאו הכי שיהיו
תמר לוי בונה:
שגית, יהיו לך שתי ועדות שעושות מס בריאות
נועה בן שבת:
יש לנו שני תיקונים שונים
נועה בן שבת:
 תיקון אחד עוסק בהקפאת השכר הממוצע, שלזה יש השפעה על דמי ביטוח לאומי והשפעה עקיפה על דמי ביטוח בריאות, כאשר זה נוגע לשנת 2025
נועה בן שבת:
 התיקון השני עוסק בנושא של דמי ביטוח בריאות, וכאן מדובר על העלאה ב-0
נועה בן שבת:
15%, על העלאה קבועה משנת 2025 ואילך
נועה בן שבת:
 אמנם משנת 2025 אותו פרק ג' שעוסק בדמי ביטוח לאומי ישפיע גם על דמי ביטוח בריאות, אבל התיקון שנעשה בפרק ד', בדמי ביטוח בריאות, הוא תיקון שונה לחלוטין, שונה מהותית, הוא תיקון קבוע, בכלל לא מוגבל לשנת 2025, לכן ההצגה שנאמרה פה היא ממש - -
דניאל פרידמן:
אני לא מצליח להבין מה הקשר בין משך התיקון לבין זה שמבקשים לפצל אותו בין שתי ועדות שונות
דניאל פרידמן:
 ועדת הבריאות יכולה לדון בתיקון שהוא בהוראת שעה וגם בתיקון ארוך טווח, שזה מה שאנחנו מבקשים
נועה בן שבת:
יש לנו את תושבי ישראל שמשלמים דמי ביטוח לאומי ואת הפרשי השיעורים
איתי טמקין:
אין כאן אזרחים בכלל
נועה בן שבת:
זו ממש הטעיה להציג את הפיצול בחוק ביטוח בריאות כחלק מאותו תיקון
נועה בן שבת:
 תיקון בחוק ביטוח בריאות ממלכתי שמגדיל את דמי ביטוח בריאות באופן קבוע כך שסכומים שייגבו יועברו למוסד לביטוח לאומי ודרכו לקופות החולים, זה תיקון שעומד בפני עצמו
נועה בן שבת:
 הוא לא הוראת שעה לשנת 2025, הוא הוראה מאוד מאוד משמעותית ומאוד מהותית שצריכה לדון בו ועדת בריאות
נועה בן שבת:
 אין סיבה שהיא תדון אגב כך גם בכל הנושא של דמי ביטוח לאומי והגבייה שנעשית על ידי ביטוח לאומי - זה סיפור אחר לחלוטין
דניאל פרידמן:
יש פה שני נושאים שכבר למעלה - -
נועה בן שבת:
נושאים שונים
שגית אפיק:
  הם לא חילקו את זה סתם
דניאל פרידמן:
יש פה שני נושאים שנגבים על ידי המוסד לביטוח לאומי מזה למעלה מ-20 שנה
דניאל פרידמן:
 שניהם נגבים על אותו בסיס מס, כלומר מאותה הכנסה, מאותם אזרחים
דניאל פרידמן:
 התיקון שנעשה בחוק ביטוח לאומי משפיע בצורה ישירה על מס הבריאות שנגבה
נועה בן שבת:
רק בשנת 2025
דניאל פרידמן:
אנחנו מבקשים שהכל יידון בוועדת בריאות, כי אנחנו חושבים שיותר נכון לראות את הכל כתמונה אחת, בייחוד כשהסכומים האלה אמורים לשמש לתחום בריאות הנפש
דניאל פרידמן:
 אנחנו לא מבינים את ההיגיון בפיצול, במיוחד כששני הדברים נוגעים למס בריאות
נועה בן שבת:
פרק ג' עוסק בדמי ביטוח לאומי, לכן פרק ג' כולו צריך לעבור לוועדת העבודה והרווחה שהיא זאת שדנה בביטוח לאומי, בדמי ביטוח לאומי
נועה בן שבת:
       פרק ד' עוסק בעניין אחר לגמרי
נועה בן שבת:
 הוא לא רק מעלה את צפי ההכנסות, שזה מה שעושה פרק ג', אלא ממש משנה את השיעור של דמי ביטוח בריאות
נועה בן שבת:
 אנחנו מבקשים שהדבר הזה יגיע לוועדה המתאימה שתדון בזה
אופיר כץ:
את תהיי בשתי הוועדות?
נועה בן שבת:
יכול להיות
דניאל פרידמן:
כל אותם גורמים מהביטוח הלאומי ומהאוצר יהיו בשתי הוועדות
נועה בן שבת:
זה ועדות שונות
שגית אפיק:
הכנסת מצאה לנכון להקים ועדת בריאות
שגית אפיק:
 אם הוקמה ועדת בריאות, זאת אומרת שהכנסת חושבת שכשמעלים את דמי ביטוח הבריאות לציבור זה צריך לקרות בוועדת בריאות
דניאל פרידמן:
אנחנו מסכימים ומבקשים שהכל יהיה בוועדת בריאות
אסי מסינג:
זאת פשוט דוגמה לכך שחוסר ההתייחסות לכל ההצעה כהצעה אחת היא לא נכונה, מכיוון שלהכל יש קשר ישיר לתקציב המדינה, התייחסות להכנסה
אסי מסינג:
 פה יש קשר ישיר בין דמי הביטוח הלאומי לביטוח בריאות
אסי מסינג:
 הפיצול הזה הוא פיצול מלאכותי
נועה בן שבת:
	אפשר לחלוק גם על האמירה הזאת, כי דמי ביטוח בריאות נגבים על ידי המוסד לביטוח לאומי ומגיעים לידי קופות החולים, הם לא מגיעים לאוצר המדינה באופן ישיר
נועה בן שבת:
 זאת אומרת, האמירה הזאת שיש פה השפעה מיידית לאוצר המדינה, היא לא אמירה - -
יולי תמיר:
יש פה חוסר הבנה או הצגה לוקה בחסר של איך עובד סל הבריאות
שגית אפיק:
אני מציעה שסעיפים 1 ו-25 יישארו על שולחן ועדת הכנסת, כי כל ועדה תקבע לעצמה את תאריכי התחילה, אין צורך בסעיף מטרה
שגית אפיק:
 סעיף 2 – לפצל מהותית לוועדת הכלכלה
שגית אפיק:
 סעיפים 3 ו-4 – לוועדת העבודה והרווחה
שגית אפיק:
 סעיפים 5 ו-6 – לוועדת הבריאות
שגית אפיק:
 סעיפים 7 עד 23 – לוועדת העבודה והרווחה כחוק נפרד
שגית אפיק:
 וסעיף 24, חוק מיסוי רווחי הבנקים – לוועדת הכספים
שגית אפיק:
 אנחנו נעלה את הודעת הפיצול במאוחד למליאה היום
אסי מסינג:
צריך להסביר איך אתם מפצלים את סעיף המטרה להצעות חוק שאתם אומרים שאין ביניהן קשר, שזה מה שמוצע כרגע לעשות
אסי מסינג:
 אני לא כל כך מבין - -
שגית אפיק:
אם היה לנו זמן הייתי מציעה להקריא את סעיף המטרה שאין בו ולו אמירה אחת, הוא מדבר על מיסוי לשנים הבאות
שגית אפיק:
 אין קשר בין התיקונים האלה
אסי מסינג:
ממשלת ישראל התכנסה בשביל להצביע על תכנית מאזנת, והיא הצביעה על שורה של - -
ינון אזולאי:
פה זה לא כמו שכל המשרדים צריכים להיות כפופים למשרד האוצר
אופיר כץ:
מי בעד הפיצולים לפי מה שהקריאה היועצת המשפטית?
אופיר כץ:
אושר פה אחד ויעבור למליאה
אופיר כץ:
קביעת ועדה לדיון בהצעת חוק הרחבת האמצעים למאבק בארגוני פשיעה (תיקוני חקיקה), התשפ"ג-2023 (פ/3887/25), של חה"כ משה סעדה
אופיר כץ:
 המלצת הלשכה המשפטית: הוועדה לביטחון לאומי
משה סנה:
חוק חשוב, משמעותי, צריך לקדם אותו כמה שיותר מהר בוועדה לביטחון לאומי
אופיר כץ:
מי בעד המלצת הלשכה המשפטית להעביר את החוק לוועדה לביטחון לאומי?
אופיר כץ:
בקשת יושב ראש ועדת העבודה והרווחה למיזוג הצעות החוק הבאות: א
אופיר כץ:
 הצעת חוק אומנה לילדים (תיקון מס' 4) (אומנת חירום), התשפ"ג-2023 (מ/1636)
אופיר כץ:
 הצעת חוק אומנה לילדים (תיקון –אומנת חירום), התשפ"ג-2023 (פ/2165/25), של חברי הכנסת מאיר כהן ויסמין פרידמן
ישראל אייכלר:
תודה רבה, אדוני היושב ראש ויושב ראש הקואליציה חבר הכנסת אופיר כץ
ישראל אייכלר:
 הנושא הוא בקשה למיזוג לפי סעיף 84(ד) לתקנון הכנסת
ישראל אייכלר:
 על שולחן ועדת העבודה והרווחה נמצאת הצעת חוק ממשלתית שהועברה אליה אחרי הקריאה הראשונה והצעת חוק פרטית באותו נושא שהועברה אליה אחרי הדיון המוקדם: 1
ישראל אייכלר:
 הצעת חוק אומנה לילדים (תיקון מס' 4) (אומנת חירום), התשפ"ג-2023, שפה מדובר על אומנת חירום, לאפשר לילדים להיכנס לבתי אומנה כדי ששם יוכלו לטפל בהם מבחינה רפואית
ישראל אייכלר:
 2
ישראל אייכלר:
 הצעת חוק אומנה לילדים (תיקון – אומנת חירום), התשפ"ג-2023, של חברי הכנסת מאיר כהן ויסמין פרידמן
ישראל אייכלר:
 ועדת העבודה והרווחה החליטה בכ"ז בשבט התשפ"ד – 6 בפברואר 2024 למזג את הצעות החוק האמורות ולדון בהן על בסיס המסר של הצעת החוק הממשלתית שאושרה בקריאה הראשונה
ישראל אייכלר:
 בהתאם להוראות סעיף 84(ד) ההחלטה הזאת טעונה אישור ועדת הכנסת, לכן אני מבקש, אדוני היושב ראש, שתצביע על המיזוג
אופיר כץ:
מי בעד המיזוג?
אופיר כץ:
בקשת הממשלה להקדמת הדיון בהצעת חוק מניעת פגיעת גוף שידורים זר בביטחון המדינה (הוראת שעה –חרבות ברזל), התשפ"ד-2024 (מ/1720), בכל הקריאות
אופיר כץ:
 ענבל, מנכ"לית המשרד, בקשה
ענבל משש:
אנחנו מבקשים לקצר את תקופת ההנחה לפני הקריאה הראשונה הקבועה בסעיף 81 ולהותיר את הקריאה השנייה והשלישית ביום הנחתה על שולחן הכנסת בהתאם לסעיף 88 לתקנון הכנסת
אופיר כץ:
זו הוראת שעה שפג התוקף שלה, נכון?
אופיר כץ:
מה אומרת ההצעה?
ברוריה מנדלסון:
אנחנו מביאים הוראת שעה לשלושה חודשים, או לתקופה קצרה יותר אם תסתיים המלחמה קודם לכן, שבאה להחליף את תקנות שעות חירום שפקעו
ברוריה מנדלסון:
 אלו תקנות שמאפשרות לשר התקשורת, אחרי ששר הביטחון שוכנע ובאישור ועדת השרים, לתת הוראות בנוגע לגוף שידורים זר ששידוריו עלולים לפגוע באופן ממשי בביטחון המדינה
ברוריה מנדלסון:
 הוראה כאמור ניתנת למקסימום 30 יום - אפשר להאריך אותה - ויש ביקורת שיפוטית אחרי מתן ההוראה על מנת לוודא שהכל נעשה כדין
אופיר כץ:
 היום יום רביעי, ה' באדר התשפ"ד (14 בפברואר 2024)
אופיר כץ:
 על סדר-היום: פניית יושב-ראש הוועדה לביטחון לאומי להעברת הצעת חוק מניעת פגיעת גוף שידורים זר בביטחון המדינה (הוראת שעה – חרבות ברזל), התשפ"ד-2024,  מ/1720, מוועדת החוץ והביטחון לוועדה שבראשותו
אופיר כץ:
      ההמלצה של הלשכה המשפטית של ועדת חוץ וביטחון
אופיר כץ:
 יושב-ראש החוץ והביטחון, מסכים להעביר את ההצעה אליו לוועדה
אופיר כץ:
 ישנה הסכמה בין יושבי הראש
אופיר כץ:
 אם כך – מי בעד?
אופיר כץ:
 הנושא הראשון: קביעת מסגרת הזמן לדיון סיעתו על הודעת הממשלה לפי סעיף 32(א) לתקנון מיום י' באדר א' התשפ"ד, 19 בפברואר 2024, לפי סעיף 28(א) לתקנון
אופיר כץ:
      יש לנו היום את הדיון הסיעתי שבו יהיו 3 דקות לכל סיעה ושר מסכם שהוא לא מוגבל
אופיר כץ:
 אנחנו רוצים גם, אם אפשר להכניס, את זה אחרי הטרומיות, לפני ההצעות לסדר, אם זה מקובל על חברי הוועדה
אופיר כץ:
      שגית, את רוצה להתייחס?
אופיר כץ:
יש עוד משהו שצריך?
שגית אפיק:
לעניין המיקום על סדר-היום
שגית אפיק:
 בעיקרון היום זה יום של כנסת ולכן זה היה צריך להיות בסוף סדר-היום מכיוון שמדובר בסעיף 32(א) שעניינו הודעת ממשלה, דיון והצבעה בנושא הזה
שגית אפיק:
 אבל ככל שיש פה הסכמה של כל המשתתפים בדיון, לפי סעיף 142 לתקנון אתה יכול לעשות את מה שאתה מבקש
אופיר כץ:
אפשר גם לפני הטרומיות?
זאב אלקין:
אגב, אם כבר, סעיף 32(א) מדבר שהנושא, במידה והח"כים ביקשו, יובא להצבעה בישיבת הכנסת הרגילה הראשונה
זאב אלקין:
 לכן, מבחינה זאת, זה שונה מבקשת ממשלה חדשה ששים בסוף סדר-היום
שגית אפיק:
אני מסכימה איתך
זאב אלקין:
פה כאילו התקנון מחייב לעשות את זה ביום רביעי
זאב אלקין:
 לכן לשיטתי אפשר לשים גם לפני הטרומית
זאב אלקין:
 אני לא אתעקש על זה אבל זה שונה מחקיקה  ממשלתית רגילה או בקשה ממשלתית
שגית אפיק:
אני מסכימה שזה שונה מחקיקה ממשלתית רגילה ושזה יותר פשוט מעניין אחר שהוא הצעת חוק ממשלתית
שגית אפיק:
 או במקרה ההפוך אם היינו ביום ממשלה והיו רוצים לשים הצעה-לסדר, לצורך העניין
שגית אפיק:
 זה קובע את הישיבה הראשונה, אבל לאו דווקא את המועד והעיתוי
שגית אפיק:
 הישיבה הראשונה, כמו שנאמר כאן, גם אולי היתה אתמול
אופיר כץ:
אם כך, מי בעד?     הצבעה     קבעת מסגרת הזמן לדיון הסיעתי התקבלה
אופיר כץ:
      נעבור לסעיף השני שעל סדר-היום: המלצת יושב-ראש הכנסת וסגניו בדבר מועדי הכנסים במושב השני של הכנסת ה-25, לפי סעיף 18 לתקנון
אופיר כץ:
      מי מציג? דן, בבקשה
דן מרזוק:
ביום שני האחרון התקיימה ישיבת נשיאות שבמהלכה הביא יושב-ראש הכנסת, בהתייעצות עם הסגנים, את המתווה של מועדי הכנסים במושב השני ומועד תחילתו של המושב השלישי
דן מרזוק:
      לפי ההצעה שמונחת בפניכם, שדורשת את אישרה של ועדת הכנסת, כנס החורף, כזכור, נפתח ב-15 באוקטובר ויסתיים ביום ראשון, כ"ח באדר ב', התשפ"ד, 7 באפריל 2024
דן מרזוק:
 במהלך חודש מרץ יש לנו את חג הפורים
דן מרזוק:
 הוא יחול ביום ראשון 24 במרץ
דן מרזוק:
 לכן, גם בהתאם לתקדימי עבר, לא תתקיים ישיבת כנסת בשושן פורים שיחול ביום ב', ט"ו באדר ב', 25 במרץ 2024
זאב אלקין:
מה זה אומר על יום שלישי ורביעי
זאב אלקין:
 מה יהיה סדר היום?
דן מרזוק:
אנחנו כרגע לא מדברים על סדר היום של חודש מרץ
דן מרזוק:
 אני יכול להגיד לך מה היה בעבר
דן מרזוק:
 יום שלישי התחיל באי-אמון כרגיל
שגית אפיק:
 אני חושבת שאם מבטלים את הישיבה דווקא, זה לא יתחיל באי-אמון
אופיר כץ:
אי-אמון זה ביום שני
שגית אפיק:
אם אתם מחליטים עכשיו לבטל את יום שני, זה ביטול של יום שני
שגית אפיק:
 לא יהיה אי אמון ביום שלישי
שגית אפיק:
 זה שינוי על כל המשתמע
זאב אלקין:
יום שלישי יהיה כמו יום רגיל
שגית אפיק:
אם אתם מקבלים את ההחלטה פה עכשיו בעניין הזה - - -
אופיר כץ:
יהיה יום רגיל כמו כל יום שלישי
זאב אלקין:
אין בכוונת הקואליציה להביא משהו במחלוקת או משהו כזה?
יצחק פינדרוס:
לאן אתה נוסע ביום שלישי?
זאב אלקין:
אני רק רוצה להבין מה עושים
אופיר כץ:
הוא עובר למסגרת של יום שלישי אלא אם כן נחליט עם החברים בבית
ארבל אסטרחן:
אם הוגש אי-אמון שבוע לפני זה, הוא נדחה לישיבה הבאה הראשונה שבשבוע הבא
שגית אפיק:
אבל אם את מבטלת את הישיבה
ארבל אסטרחן:
אז הישיבה הרגילה הראשונה
דן מרזוק:
אני לא חושב שנושא האי-אמון הוא לעכשיו, אם יהיה או לא יהיה
דן מרזוק:
 אם מבטלים את הישיבה - - -
זאב אלקין:
צריך להבין על מה אנחנו מצביעים
אופיר כץ:
אתה העלית את זה, אי-אפשר להשאיר את זה פתוח
שגית אפיק:
תמשיך להקריא, תן לנו לבדוק
דן מרזוק:
אנחנו מדברים על תחילתו של המושב השני כרגע
דן מרזוק:
 כזכור, אנחנו נצא לפגרה ב-7 באפריל ונחזור מהפגרה אחרי יום העצמאות ב- 19
דן מרזוק:
5
דן מרזוק:
2024
דן מרזוק:
      כנס הקיץ יסתיים ביום ראשון, 28 ביולי 2024
דן מרזוק:
 במהלך כנס הקיץ יחול חג השבועות בימים שלישי ורביעי, 11 ו-12 ביוני 2024
דן מרזוק:
 לכן, גם בהתאם למה שנהוג בכנסת, לא יתקיימו ישיבות בימים הללו
דן מרזוק:
 תהיה ישיבה אך ורק ביום שני באותו שבוע
דן מרזוק:
      לגבי פתיחת המושב השלישי אחרי פגרת הקיץ, אנחנו נפתח את המושב השלישי מייד בשבוע שלאחר החגים, קרי, ביום כ"ה בתשרי התשפ"ה, 27
דן מרזוק:
10
ארז מלול:
אני רוצה להתייחס לפתיחת המושב השלישי
ארז מלול:
 ביום הזה חל יום האזכרה של כל הנרצחים של ה-7 באוקטובר
ארז מלול:
 כיוון שהם נרצחו בשמחת תורה, שמחת תורה יוצאת ביום חמישי ושישי שבת אי-אפשר לעשות אזכרה
ארז מלול:
 כל האזכרות בכל הארץ ומדובר באלפים ועלייה וכל מיני טקסים ביום ראשון ושני
ארז מלול:
 אני חושב שצריך לפתוח
ארז מלול:
 לכל חברי הכנסת יש קרובי משפחה - - -
אופיר כץ:
 אני רק אומר שהפתיחה היא ביום ראשון אבל הישיבה תהיה ביום שני
ארז מלול:
בסדר
אופיר כץ:
אתה רושם ביום ראשון אבל הישיבה תהיה ביום שני
אופיר כץ:
 אם היה, אני מסכים איתך והיינו מזיזים את זה
זאב אלקין:
למרות שבדרך-כלל פותחים שבוע אחרי סוכות לא מייד אחרי סוכות
ארז מלול:
בגלל השנה המעוברת
עמית הלוי:
אם הכנסת הזה מסתיים ב-7 באפריל, דן, מה מבחינת חקיקה? בשבוע האחרון אין הצבעות, נכון?
דן מרזוק:
בשבוע האחרון כן יש אפשרות לקבוע סדרי דיון או סדר-היום שהוא לא בהתאם לתקנון הכנסת וכך באמת קורה
דן מרזוק:
 בדרך-כלל אנחנו בשבוע של ניקוי שולחן
דן מרזוק:
 בוודאי שתהיה חקיקה
דן מרזוק:
 נהוג לא להביא חקיקה טרומית
עמית הלוי:
אבל תהיה חקיקה בקריאה שנייה ושלישית
דן מרזוק:
בוודאי
דן מרזוק:
 יש ניקוי שולחן
דן מרזוק:
 כך נהוג וכך גם ייעשה הפעם
- דדון:
מה הוחלט לגבי האי-אמון?
ארז מלול:
זה לא לעכשיו
אופיר כץ:
אתה העלית את זה ועכשיו אתה אומר שזה לא עניין לעכשיו?
שגית אפיק:
אני מבינה שהבקשה היא לעשות שבוע מקוצר בשבוע הזה של פורים, שככל הנראה יבוטל בהתאמה יום שני כיום עבור הממשלה ויישאר יום שלישי ורביעי
שגית אפיק:
 אני מציעה שתקבלו החלטה שלגבי השבוע הזה ניתן יהיה לקבל סדר-יום שחורג מסדר-היום השבועי הרגיל
שגית אפיק:
 כשנגיע לקראת השבוע זה ייקבע באופן סופי בנשיאות
שגית אפיק:
 בסדר?
אופיר כץ:
זאת אומרת, אפשר להוריד את סדר-היום הממשלתי של יום שני ולהשאיר אותו שבוע של כנסת
שגית אפיק:
 ואז כשנגיע לשבוע הזה בנשיאות תקבלו את ההחלטה הסופית
זאב אלקין:
אנחנו מסמיכים את הנשיאות לקבל החלטה על סדר יום חריג בשבוע הזה
צביקה פוגל:
ברשותך, אני מבקש להעיר הערה
צביקה פוגל:
 בין ה-7 לאפריל ל-19 במאי מתוכננת הפגרה
צביקה פוגל:
 אנחנו לא יודעים מה יהיה מצב המלחמה
צביקה פוגל:
 אני מבקש להודיע, אם זה אפשרי, שבתקופה הזאת אם נידרש אז הוועדה שלי תתכנס אם יהיה צורך בזה
זאב אלקין:
זה קשור לעבודת הכנסת
שגית אפיק:
זה רק למליאה
שגית אפיק:
 זה סדר יום למליאה ולא לוועדות
זאב אלקין:
זאת החלטה נפרדת
יצחק פינדרוס:
יש כללים לפגרה לוועדות
עמית הלוי:
של מי ההחלטה?
זאב אלקין:
של ועדת הכנסת
זאב אלקין:
 לפני שיוצאים לפגרה יו"ר הכנסת - - -
אופיר כץ:
לפני הפגרה נקבע ישיבה לגבי פעילות הוועדות
עמית הלוי:
זה חשוב מאוד, גם לגבי ועדת חוץ וביטחון וגם לגבי הוועדה לביטחון לאומי