GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שגית אפיק:
 צוות הייעוץ המשפטי של ועדת הפנים ילווה גם את ועדת הפנים וגם את ועדת מיזמים, הסיכום שהגיעו אליו הוא כזה שחלקים, חלק א' וחלק ב', יעברו לוועדת מיזמים
שגית אפיק:
 אתם רוצים להגיד את הסעיפים? זה למעשה סעיפים 1 עד 30, חלק ג' יעבור לוועדת הפנים, אלו סעיפים 30 עד 47, וחלק ד' יפוצל להליך חקיקה רגיל בוועדת הפנים, 48 עד 57
יוראי להב-הרצנו:
אפשר להתייחס לזה לפני שמגדירים לאן?
אופיר כץ:
כן, היא תסיים להקריא ותתייחס
אופיר כץ:
 לא נתקדם, אל תדאג
אופיר כץ:
 כן, יוראי, בבקשה
יוראי להב-הרצנו:
אני מבין את הצורך של הפיתוח והבינוי שמתואם לזה שהאוכלוסייה של ישראל גדלה, צפויה להכפיל את עצמה ב-30 השנה הקרובות, אבל זה לא מאוזן בצורה לא סבירה
יוראי להב-הרצנו:
 מבטלים פה את פקיד היערות הראשי, שזה אומר שהם יוכלו לכרות כמה עצים שירצו, אנחנו כבר נמצאים במצב שאנחנו כורתים יותר מדי עצים
יוראי להב-הרצנו:
 יש פה פגיעה קשה בזכות - - -
נעמה לזימי:
יותר מזה, כבר אנחנו במצב שבו לא אוכפים כמו שצריך כריתת עצים בכלל
נעמה לזימי:
 זה גם ככה לא נאכף כמו שצריך
יוראי להב-הרצנו:
שגית, זה חוק עצום
שגית אפיק:
אני רוצה להבין את הסיכום, גם אני לא בטוחה שהבנתי
נעמה לזימי:
אופיר, מה אתה חושב?
אופיר כץ:
היה סיכום, אבל אני מבין שהוא משתנה עכשיו
יוראי להב-הרצנו:
מבטלים פה את פקיד היערות הראשי, פוגעים באיכות החיים של אזרחי ישראל
נעמה לזימי:
תסתכל מה כתוב במדרג ג'
יוראי להב-הרצנו:
מדרג ג' הוא לא סביר בשום צורה
יוראי להב-הרצנו:
 עצם העובדה שצריך לפתח לא אומר שצריך לפתח בצורה לא סבירה
נעמה לזימי:
הוראות רעש, עתיקות, יערות, צווי הפסקה מנהליים
יוראי להב-הרצנו:
פה יש לך אישור לכרות מיליוני עצים, זה נראה לך סביר?
ינון אזולאי:
אז מה, אתה יודע כמה יעשו? מה קרה לך?
יוראי להב-הרצנו:
זה לא מצחיק, זה באמת לא סביר
ינון אזולאי:
אתה רואה אותי צוחק? אני משתמש רק עם ניירות
יוראי להב-הרצנו:
אני לא
נעמה לזימי:
ינון, אין התייחסות של גורמי מקצוע להשלכות
יוראי להב-הרצנו:
אני מבין את הצורך להתקדם כי באמת תשתיות לוקחות הרבה זמן בישראל, אבל אם נעשה את זה בחאווה זה לא ישרוד הרבה זמן ממילא
נעמה לזימי:
ינון, נגיד הוראות רעש, זה איכות חיים בסיסית
יוראי להב-הרצנו:
לחרוג בצורה משמעותית
יוראי להב-הרצנו:
 לבטל את פקיד היערות הראשי, אנחנו חיים במדינה שהולכת ונהיית חמה יותר, אנחנו נמצאים על השבר הסורי-אפריקאי, עוד מעט לא תהיה פה יכולת ללכת ברחובות, אז נותנים רשות לכרות בלי התחשבות בפקיד היערות הראשי? לא סביר בשום צורה
נעמה לזימי:
שגית, אני יודעת שאנחנו אומרים את זה על הרבה דברים, אבל אני פתחתי את הבוקר הזה ודיברתי על הסיפור של התשתיות הלאומיות וכל הפרק המטורף הזה כי הוא פשוט חיסול כל הרגולציה, כל הפיקוח, כל תכנון בישראל
נעמה לזימי:
 אני לא יודעת למה נפלתם דווקא על הדבר הזה
יוראי להב-הרצנו:
אני מבין למה הם נפלו, כי זה מכביד על התכנון ועל הביצוע, אבל יש סיבה שיש התייחסות בחוק לרעש שאפשר להשמיע, יש סיבה שיש שם התייחסות לפקיד היערות הראשי
שגית אפיק:
אבל שימו לב שהחלקים האלה נמצאים, להבנתי, בחלק ג', הדברים שאתם מתייחסים אליהם
יוראי להב-הרצנו:
עשרה פרויקטים, יש בכוחם לכרות מיליון עצים, זה נראה לכם סביר?
איליה כץ:
אני אענה, חבר הכנסת, לגבי העצים, ההסדר פה בסך הכול מכניס לשיקולים שפקיד היערות יכול לשקול, שהיום זה שיקולים שהם רק סביבתיים, הוא לא גורע מהסמכות של פקיד היערות, הוא רק אומר לו: אתה יכול לשקול גם שיקולים של פיתוח כלכלי כשאנחנו מדברים על מיזמי תשתיות חיוניים
נעמה לזימי:
לא, לא, לא
נעמה לזימי:
 שגית, תקשיבי לזה רגע
יוראי להב-הרצנו:
זה לא מה שכתוב פה
נעמה לזימי:
להיפך גם
נעמה לזימי:
 כשהוא אומר להכניס לפקיד היערות שיקולים כלכליים הוא מתחיל לשים במאזניים האם שמירה על הטבע ועל נכסי ציבור הם הופכים להיות על בסיס שיקול, בדרך כלל קצר טווח, ובאותו שיקול
נעמה לזימי:
 למה פקיד יערות, במקום להתעסק בתפקידו, שמירה על עצים, על היערות, יתחיל לחשוב כלכלית?
יוראי להב-הרצנו:
שמירה על עצים היא עניין כלכלי
נעמה לזימי:
עבדתי בקק"ל, התפקיד הזה חשוב, לא צחוק
נעמה לזימי:
 אני גם גרה בחיפה, הסיפור של הגנה על עצים ותיקים זה משהו שאנחנו מכירים אותו
נעמה לזימי:
 אין סיבה שפקיד יערות ישקול שיקולים כלכליים, אתם הופכים את התפקיד שלו לבדיחה
ינון אזולאי:
אבל, נעמה, מצד שני את יודעת כמה פעמים את מונעת מהבינוי?
יוראי להב-הרצנו:
אני רק אומר לפני כן, כשאנחנו קראנו את הטיוטה הראשונה או את החוק שהוגש היה כאילו שגורמים פוליטיים יכולים לעקוף את סמכותו של פקיד היערות הראשי בעניין אישור כריתת עצים
איליה כץ:
לא, זה לא ההצעה הפה
איליה כץ:
 ההצעה פה, אני אתן דוגמה, היא לא היפותטית, אבל אפשר להתייחס אליה לצורך הדוגמה כהיפותטית, לצורך העניין יש עץ או כמה עצים –
יוראי להב-הרצנו:
נגיד 100,000
איליה כץ:
מדברים נגיד על פרויקט ספציפי
איליה כץ:
 נניח שהם נמצאים בשדרות רוטשילד והם עצים הם המון המון המון ערך אורבני וסביבתי בתל אביב
איליה כץ:
 ועכשיו העצים האלה, יש להם ערך מדהים, אין על זה חולק
יוראי להב-הרצנו:
הערכיות שלהם גבוהה
איליה כץ:
חד משמעית
איליה כץ:
 לצד זה רוצים לבנות, אושרה סטטוטורית תחנת רכבת קלה בתוך האזור, נתיב כניסה שפוגש בעצים האלה
איליה כץ:
 היום המצב הוא שלפקיד היערות יש וטו ביחס לכריתה של העצים האלה ואסור לו לשקול מבחינת השיקולים מה יקרה עכשיו לפרויקט התשתיתי הזה שיכול להיות שיידחה עכשיו בשנה, שנתיים, שלוש או ארבע, בגלל העץ או חמישה העצים האלה
איליה כץ:
 מה שאנחנו אומרים זה שהגיוני שאם בסוף יש פרויקט שהוא גם חשוב ל - - -
נעמה לזימי:
התשובה תמיד תהיה לכרות את העצים
איליה כץ:
שפקיד היערות ישקול את הדברים האלה אחד מול השני
יוראי להב-הרצנו:
מאחר שלי יש נתונים כי ביקשתי חקיקה שדואגת לשמירה על עצים בוגרים, מה שאתה מתאר הוא לא מדויק כי פקיד היערות הראשי בדרך כלל מאשר כריתה של עשרות עצים עבור פרויקט לאומי
יוראי להב-הרצנו:
 לצורך העניין מה שאתם מאשרים פה, הדוגמה שיותר רלוונטית למקרה הזה, זה שאם יצטרכו לכרות עכשיו 170,000 עצים בעבור תחנת רכבת, פקיד היערות הראשי צריך לשקול רק את השיקול של האם זה סביר לכרות אותם בעבור התשתית הזאת או לא סביר, בהתאם לערכיות של העצים, לתרומה שלהם לסביבה
איליה כץ:
הוא לא יכול להתחשב בדחיפות של התשתית
איליה כץ:
 היום בחוק אסור לו
איליה כץ:
 הוא רק חושב אם העץ חשוב או לא חשוב, הוא לא מסתכל מה העלות של זה
יוראי להב-הרצנו:
תכנון שלא לוקח בחשבון התחשבות בערכי הטבע, בתוכם עצים, הוא תכנון לקוי
איליה כץ:
אני מקבל את זה
יוראי להב-הרצנו:
לא, אתה לא מקבל את זה כי אתה משנה את זה פה
יוראי להב-הרצנו:
 אתה משנה, אתה נותן עשרה פרויקטים לאומיים שבהם אתה אומר עצים לא רלוונטיים לתכנון, הם פחות רלוונטיים, או חשיבותם פחותה כי התשתיות האלה הן חשובות
נעמה לזימי:
איפה השרה להגנת הסביבה? איפה נמצאת השרה שזה התפקיד שלה לשמור על כל דבר פה?
יוראי להב-הרצנו:
אני מציע שמה שיקרה זה שהתכנון של כל התשתיות, תיקחו בחשבון את ערכי הטבע
איליה כץ:
אני מאמין שהיא חושבת ש - - -
נעמה לזימי:
לא, אני מאמינה שהיא שכחה את הסביבה
נעמה לזימי:
 זה לא היה עובר בכנסת הקודמת
נעמה לזימי:
 תמי לא הייתה מעבירה את זה, כולכם מבינים את זה, השרה להפקרת הסביבה
יוראי להב-הרצנו:
אני חוזר ואומר, תכנון תשתיות לאומיות, חשובות ככל שתהיינה, שלא לוקחות בחשבון את ערכי הטבע ב-2023 אין להם מקום
יוראי להב-הרצנו:
 אין להם מקום
נעמה לזימי:
אנחנו היום מצילים את המשרד
נעמה לזימי:
 שתגיד תודה אחר כך
יוראי להב-הרצנו:
אין להם מקום ולא משנה כמה חשוב התשתיות
יוראי להב-הרצנו:
 כל תשתית צריכה לקחת בחשבון את ערכי השמירה על הטבע, ודאי של עצים
יוראי להב-הרצנו:
 אין דבר כזה אחרת
איליה כץ:
בכל מקרה אני חושב שתסכימו שזה דיון ראוי –
יוראי להב-הרצנו:
שצריך לקרות בוועדה
יוראי להב-הרצנו:
 לא כחלק מחוק ההסדרים
נעמה לזימי:
זה גם פוגע ביעדי אקלים, זה פוגע בדברים שאנחנו התחייבנו אליהם
יוראי להב-הרצנו:
אתם משנים פה סדרי עולם תכנוניים, אתם קובעים שתכנון לא ייקח בחשבון את ערכי הטבע בחשיבות עליונה
נעמה לזימי:
ואם הייתה פה שרה שהיא לא עציץ זה לא היה עובר, כל מה ששמתם פה לא היה עובר
נעמה לזימי:
 ינון, מה אתה חושב?
ינון אזולאי:
על העצים או על איכות הסביבה?
נעמה לזימי:
ינון, אל תצחק, זה לא כמו נושא שהוא לא – גם אני לא מחבקת עצים, תאמין לי, פשוט הם חשובים
יוראי להב-הרצנו:
אני מחבק עצים
נעמה לזימי:
אני יודעת, אתה מחבק עצים
נעמה לזימי:
 אבל אנחנו גם מבינים שפליטות והכול, עצים זה חלק חשוב מאוד בהצללה ברשויות, במניעת התחממות
יוראי להב-הרצנו:
בפתרון של משבר האקלים
נעמה לזימי:
 אתה יודע שהיום פחות גגונים, יותר עצים, מבינים את זה הרבה יותר נכון
יוראי להב-הרצנו:
עצים סופחים רעלנים ופחמן דו חמצני, פולטים חמצן לאוויר, הם תורמים להצללה
נעמה לזימי:
אם הייתה שרה נורמלית פה במשרד הזה זה לא היה עובר
נעמה לזימי:
 זה פשוט חרפה מה שקורה פה, אנחנו אופוזיציה מצילים לעידית את המשרד
ינון אזולאי:
היא הצילה לכם את הממשלה, עכשיו אתם מצילים לה את המשרד
יוראי להב-הרצנו:
אני לא מתנגד לפיתוח, ודאי לא של תחבורה ציבורית שגורמת לפחות פליטות של פחמן, אני רק אומר שתכנון של כל דבר שלא לוקח בחשבון את ערכי הטבע הוא תכנון לקוי ולכן אני עומד על כך שכל תכנון במדינת ישראל ייקח בחשבון גם את המשתנים של שמירה על ערכי הטבע
יוראי להב-הרצנו:
 ופה אתה אומר, שימו בצד את ערכי השמירה על הטבע, שהם - - -
ינון אזולאי:
יוראי, אתה פעם נתקלת בלהשיג היתר בנייה במקום שיש עץ שצריך להזיז אותו? יותר קל לך להוציא היתר בנייה מאשר להוציא היתר להוריד את העץ הזה
ינון אזולאי:
 אני באמת אומר לך
ינון אזולאי:
 לפעמים זה משגע אותי
ינון אזולאי:
 אני לא בעד להוריד את העצים - - -
נעמה לזימי:
אבל למה פקיד יערות צריך לשקול שיקול כלכלי?
יוראי להב-הרצנו:
אני מסכים איתך, אבל פה מדובר על עשרות אלפי עצים
נעמה לזימי:
ברגע שזה יקרה זה השיקול שיהיה, כי ברגע שאתה מכניס עוד קטגוריה שהיא כלכלית, שהיא קצרת טווח, שהיא לא שוקלת את התפקיד שלו אתה מחסל את התפקיד הזה
יוראי להב-הרצנו:
אני אתן לך נתון
ינון אזולאי:
בבקשה
יוראי להב-הרצנו:
בישראל יש בערך 500,000 עצים שנכרתים כל חמש שנים רק במרחב האורבני
יוראי להב-הרצנו:
 מתוך כל אותם עצים שנכרתים רק 2% מגישים עררים, מתוך 2% עררים מתקבלים מעטים בגלל שפקידי היערות לפעמים לא ממלאים את תפקידם כהלכה וגם כי הם מגלים התחשבות, כשמדובר בעץ אחד, בחמישה עצים, בעשרה עצים, ודאי כשמדובר בשטח פרטי
יוראי להב-הרצנו:
 פה, לפי הצעת החוק הזאת מדובר בפרויקטים לאומיים שכנראה לא מתקיימים במרחב האורבני בדרך כלל וכוללים עשרות אלפי עצים
יוראי להב-הרצנו:
 זה לא אירוע של עץ אחד, שלושה עצים, חמישה עצים, זה אירוע של עשרות אם לא מאות עצים ולא לתעדף את הערכים הסביבתיים על פני ערכים אחרים, או לפחות לייצר איזה שהוא איזון, זה בעיניי לא סביר
איליה כץ:
רק אני אגיד שלעניין הפרויקטים הלאומיים המתועדפים כרגע הרשימה כוללת בהחלט פרויקטים אורבניים, כוללת את המטרו, את כל הפרויקטים של הרק"לים בתל אביב ובירושלים
יוראי להב-הרצנו:
מה ההערכה לגבי עצים? של כמה כריתות?
איליה כץ:
בסוף חשוב גם לציין את זה שהליך התכנון הוא לא משתנה בהקשר הזה
איליה כץ:
 ההחלטה של פקיד היערות היא כבר בשלב ההיתר
יוראי להב-הרצנו:
אחרי הפקדת התכניות, נכון
יוראי להב-הרצנו:
 הוא אחרון בתהליך
איליה כץ:
ולכן שיקול הדעת התכנוני עדיין נשאר, זאת אומרת מוסד התכנון עדיין יכול להחליט מה התוואי ועד כמה הוא פוגע וכו', אבל בסוף בשלב הביצוע, כשאתה נכנס לפרמטר הספציפי אחרי התכנון המפורט של האם באמת באמת חייבים לכרות את העץ הזה או לא, כשמוחלט שהוא נמצא בתוך תוואי התכנית, לפעמים אתה לא רוצה להגיע למצב שאתה צריך לתקן את התכנית
יוראי להב-הרצנו:
אני בעד להקדים את חוות דעתו של פקיד היערות לתחילת התהליך
נעמה לזימי:
אז למה בחוק הסדרים?
יוראי להב-הרצנו:
והתחלתי לקדם חקיקה בהקשר הזה
נעמה לזימי:
האמת שזה נכון, אי הוודאות מושכת אתכם אחר כך בכל מיני חסמים
יוראי להב-הרצנו:
אני שוב אומר, לומר לגורם הסביבתי כמעט היחיד שאקטיבי בתהליך, דעתך פחות חשובה, בוא נתעדף את הערכים הכלליים, בעיניי זה לא סביר
נעמה לזימי:
ינון, במדינה יש חוקים טובים להגנת סביבה, לא תמיד אוכפים, לא תמיד נעשה מה שטוב, אמרתי את זה בפתח דבריי פה, היום בתשע בבוקר, אבל יש פה אשכרה תקנות טובות, באים עכשיו בחוק הסדרים ואומרים שנופי ילדות שלנו, שהטבע שלנו, שהקניין הציבורי שלנו, שזה הטבע, הולך קיבינימט
נעמה לזימי:
 זאת האמת
נעמה לזימי:
 אי אפשר לאהוב את המדינה ולהחריב אותה
נעמה לזימי:
 אי אפשר, זה לא יכול להיות ביחד, זה לא בהלימה
ינון אזולאי:
מה אתם אומרים על הרעש?
נעמה לזימי:
כל הקירות האקוסטיים שאתה רואה בדרכים, אתה מבין שזה משמעותי
נעמה לזימי:
 היום אתה בונה הרבה יותר צמוד לכבישים
ינון אזולאי:
איליה, תסביר לה על הרעש
איליה כץ:
גם לגבי נושא הרעש, בסוף ברור שיש פה איזה שהוא מתח בין - - -
נעמה לזימי:
איזה שהוא מתח
נעמה לזימי:
 היום רוב הבנייה, היום אתה בונה בפרברי הערים, גם ערים שיושבות על כבישים ראשיים, אתה גולש עם השכונות למקומות שמפגע הרעש, ובלי קשר לדברים אחרים, מפגע הרעש הוא מאוד קשה
נעמה לזימי:
 אם אתה רוצה להסיר רגולציה במקום הזה ותקנות אתה בעצם אומר לאנשים שאיכות החיים הכי בסיסית שלהם, ינון, הופכת להיות קשה
נעמה לזימי:
 למה?
ינון אזולאי:
- - - איכות הסביבה, הא?
נעמה לזימי:
לא, אני פשוט מבינה שיש קשר בין חיים שהם חיי איכות לבין סביבה
נעמה לזימי:
 לא רק בגלל הגנה על הסביבה, גם בגלל הגנה עלינו, ינון
נעמה לזימי:
 רווחה זה לא רק משכורת, רווחה זה גם איך אנחנו חיים
לירון אדלר:
אני אומר שגם לעמדת הייעוץ המשפטי יש פה הסדרים שהם כמובן הסדרים קשים ומורכבים
לירון אדלר:
 באמת החוק הזה מבקש להתגבר על הרבה הסדרים אחרים בחקיקה ולעשות כאן הסדרים חריגים
לירון אדלר:
 כן, צריך לעשות כאן הרבה איזונים במערכת היחסים המורכבת הזאת, רעש זה מטרד לא פשוט
נעמה לזימי:
מי אנחנו שנפגע בציבור ככה? מי שמנו לזה?
יוראי להב-הרצנו:
בניגוד לחוק
נעמה לזימי:
באמת אני אומרת לך
נעמה לזימי:
 אנחנו פה במקום שיום אחד לא נהיה פה, באיזה קטע אנחנו נחסל פה תקנות של איכות חיים ברמה הכי בסיסית? זה נראה למישהו פה הגיוני? גם אתם, אתם עובדים במקום שאתם עובדים בו, וזה בסדר גמור, אתם רוצים להמשיך לראות את כל ההולילנדים האלה שתייצרו פה? את כל מפגעי הרעש, את כל כריתת הטבע
נעמה לזימי:
 זה תפקידכם? בשביל זה באתם לפה? באמת, אל תגנו על זה, לא בחוק הסדרים
יוראי להב-הרצנו:
ושוב, אני אומר שוב, החוק הזה נשען על תפיסה מיושנת שלפיה לא צריך להיות איזון בין צרכי הפיתוח לבין שמירה על ערכי הטבע
יוראי להב-הרצנו:
 בואו נתעורר ונבין שבשנת 2023 שמירה על ערכי הטבע זה חלק בלתי נפרד מתהליך התכנון, הוא לא מכביד עליו, הוא לעתים גם לא מאט אותו, אבל צריך להתחשב בזה
יוראי להב-הרצנו:
 גם רעש זה חלק מאיכות הסביבה ואיכות החיים של אזרחי ישראל
יוראי להב-הרצנו:
 כל הדברים האלה קבועים בחוק, ההגנות האלה קבועות בחוק כדי להגן על האזרחים
יוראי להב-הרצנו:
 אז עכשיו אתם מבקשים להביא שינוי סדרי עולם בהליך התכנון? אני לא מצליח להבין את זה
נעמה לזימי:
הייעוץ המשפטי גם מתפתל פה
נעמה לזימי:
 אתם לא יכולים לסחוט אותנו להעביר דבר כזה
נעמה לזימי:
 באמת, די
ינון אזולאי:
לא, אף אחד לא סוחט אתכם
קריאה:
זה גם מאוד מונומנטלי
יוראי להב-הרצנו:
הנה עוד מילה, מונומנטלי
נעמה לזימי:
יש פה סחיטה, כי היועצת אומרת פה, כמו שצריך: אני לא מאמינה בזה
נעמה לזימי:
 והם, מכבש לחצים בשעה כזאת כשכולנו פה עייפים, לא לעניין, זה בדיוק הסיפור של חוק ההסדרים
ינון אזולאי:
נעמה, אני אומר לך, את אל תצביעי
יוראי להב-הרצנו:
היא לא יכולה להצביע
ינון אזולאי:
מה אתה אומר?
נעמה לזימי:
הוא יודע
נעמה לזימי:
 אתה לא מכיר את ינון?
יוראי להב-הרצנו:
אמרנו שהקול שלי הוא קול אחד וחצי כי הוא משקלל גם את נעמה
נעמה לזימי:
ינון, בשם ברית ועדת הכספים שיש בינינו, תציל את הטבע העירוני
ינון אזולאי:
אתם רוצים להגיד משהו על העתיקות גם?
יוראי להב-הרצנו:
אתה תגיד על העתיקות
נעמה לזימי:
אני אגיד משהו על העתיקות
נעמה לזימי:
 לא פעם תוך כדי תנועה מגלים גם מרחבים ארכיאולוגיים מסוימים, אפילו בתי עלמין, לא נדבר על דברים כאלה, לא שאמרתי שזה עתיקות, אבל –
ינון אזולאי:
לא, אבל יש בתי עלמין עתיקים
נעמה לזימי:
יש כל מיני גילויים שקורים תוך כדי ההליכים האלה, ההגבלה בזמן אומרת בעצם, מרגע שעברת את הזמן יכול להיות שיש פה איזה שהוא משהו שיש בו נכס תרבותי שקשור במורשת שלנו, בהיסטוריה הענפה שלנו, בדברים שחשובים לנו ואנחנו נמחק אותם כי הם הקציבו X זמן
נעמה לזימי:
 אני בטוחה שלך נגיד זה לא דבר נכון
ינון אזולאי:
ברור, איליה, היא צודקת
ינון אזולאי:
 תן לה הסבר
ינון אזולאי:
 היא דיברה על העתיקות
איליה כץ:
אני חושב שגם לגבי העתיקות זה קצת דומה לפקיד היערות, בסוף אנחנו מבינים שלצד זה שיש ערך מאוד - - -
ינון אזולאי:
יש פקיד עתיקות אגב?
איליה כץ:
יש רשות העתיקות
איליה כץ:
 יש מנהל רשות העתיקות, יש לו סמכויות - - -
ינון אזולאי:
לא, פקיד יערות זה משהו מיוחד
ינון אזולאי:
 אמרתי להם, זה נשמע משהו מהאגדות
איליה כץ:
זה דומה
איליה כץ:
 יש פקיד יערות מחוזי ויש פקיד יערות ארצי
יוראי להב-הרצנו:
ינון, ראית הארי פוטר?
יוראי להב-הרצנו:
אז למי שכן ראה, זה האגריד
יוראי להב-הרצנו:
 פקיד היערות הוא האגריד
יוראי להב-הרצנו:
 האגריד זה חגי ופה הם רוצים לקשור את ידיו של חגי
יוראי להב-הרצנו:
 אסור לתת לזה יד
נעמה לזימי:
זה אינטרס לא רק ציבורי, זה גם אינטרס לאומי, כי עתיקות זה גם אינטרס לאומי
יוראי להב-הרצנו:
נצל את שעת הכושר שאתה אוחז בהגה
ינון אזולאי:
אני רוצה להגיד לך שאופיר היום עשה עבודה טובה
יוראי להב-הרצנו:
אין ספק
נעמה לזימי:
את עיר דוד גילו בדיעבד
נעמה לזימי:
 תדמיין לך הקצבת זמן
נעמה לזימי:
 אתה מבין מה שאני אומרת?
איליה כץ:
בסוף מה שאנחנו אומרים פה, עשרה פרויקטים לאומיים הכי חשובים שהממשלה החליטה לגביהם, לגביהם רשות העתיקות צריכה לעמוד באיזה שהן אמות מידה של לוחות זמנים, מה שנקרא שאותם יתעדפו
ינון אזולאי:
יוראי, תודה, נעמה, תודה
ינון אזולאי:
 זהו, מספיק
נעמה לזימי:
אני רוצה להגיד דבר אחרון
נעמה לזימי:
 אני רוצה להקריא לך משהו
נעמה לזימי:
 אם יש מפגע רעש, עד חמש פעמים בשנה אם התקיימו כל אלה, הממשלה אישרה חריגה ממפלס הרעש המרבי בהתאם לפסקה זו הגוף המבצע יציע דיור חליפי לאדם שמתגורר במקום שבו צפוי שתהיה חריגה ממפלס הרעש המרבי
נעמה לזימי:
 חמש פעמים בשנה הוא יכול לפנות אותו ולטרטר אותו, בחוק
יוראי להב-הרצנו:
אפשר לשאול אותו שאלה? יש לך חמש בנות, אתה לא רוצה שהן יוכלו ליהנות מהטבע?
ינון אזולאי:
יוראי, תודה, אני עובר לסעיף הבא
צבי ידידיה סוכות:
יוראי, אתה מוזמן לבוא לגור בשומרון, יש מלא טבע
נעמה לזימי:
לא, אבל מה זה אומר שעוברים לבא?
שגית אפיק:
ננסה לחשוב, לראות אם אנחנו יודעים לבנות משהו יותר טוב, בסדר? אז עמוד 34, סעיף 2
יוראי להב-הרצנו:
רגע, מה עם חוק אוויר נקי? יש עוד
יוראי להב-הרצנו:
 שגית, בפרק הזה יש עוד דברים
ינון אזולאי:
אנחנו חוזרים לסעיף
יוראי להב-הרצנו:
ינון, יש בפרק הזה עוד סעיפים בעייתיים
יוראי להב-הרצנו:
 שגית, יש עוד סעיפים בעייתיים בפרק הזה
קריאה:
זה כולה שיקול דעת
יוראי להב-הרצנו:
לא, בשום פנים ואופן
יוראי להב-הרצנו:
 זה לא קשור לשרה להגנת הסביבה, זה קשור לשר החקלאות, הוא פקיד של שר החקלאות
שגית אפיק:
סעיף 2, קק"ל
שגית אפיק:
 יגל, אתה רוצה להסביר? סעיף 2, עמוד 34, חוק קרן קיימת לישראל
מתן יגל:
היום הקרן הקיימת לישראל נהנית מהשקעות מאוד משמעותיות של המדינה בתשתיות, זה יכול להיות בכבישים, רכבות, רכבות קלות ובעצם יש השקעות מאוד משמעותיות של המדינה שהן גורמות לעליית ערך הקרקע ולכן אנחנו מבקשים פה לבצע היטל מימון פיתוח על קק"ל, 30% מההכנסות שלהם להעביר אותם למימון תשתיות תומכות דיור
ינון אזולאי:
מה המצב היום? איך זה הולך היום?
מתן יגל:
היום קק"ל לא משלמת שום דבר למעט מס בשיעור 7% והם נהנים מכל ההשקעות המשמעותיות בתקציב המדינה שמשביחים להם את הקרקע
ינון אזולאי:
לאן יילך הכסף?
מתן יגל:
לתקציב המדינה
ינון אזולאי:
היום הכסף הולך לקק"ל, כשהם מוכרים את כל ההשבחה הם מקבלים אותה, נכון?
ינון אזולאי:
ואתה אומר שאתה תיקח 30%?
מתן יגל:
מההכנסות של קק"ל בגין ההשבחה שהמדינה משקיעה בה
שגית אפיק:
אין לכם הסכם איתם?
מתן יגל:
אנחנו בשיח איתם
שגית אפיק:
אז אנחנו נעביר את זה לוועדת הכספים ותמשיכו את השיח מחוץ לוועדה?
מתן יגל:
נשמע בסדר
שגית אפיק:
וזה לא יחוקק ככל שתגיעו להסכמות?
מתן יגל:
כן
שגית אפיק:
בסדר
שגית אפיק:
 תשאיר את זה בוועדת כספים כחלק מההסדרים
שגית אפיק:
 סעיף 2 להצעת חוק ההתייעלות הכלכלית יישאר בוועדת הכספים, חוק קרן קיימת לישראל, ינסו להגיע להסכמות מחוץ לשולחן הוועדה, אנחנו תקווה שגם יצליחו ולא נצטרך לחוקק את זה
מתן יגל:
אין לנו גם בעיה להגיד לפרוטוקול שככל שנגיע איתם להסכמה אין לנו שום רצון לחוקק את הדבר הזה
שגית אפיק:
יפה
ינון אזולאי:
 מי בעד? מי נגד? מי נמנע? שלושה
ינון אזולאי:
 אושר, עבר לוועדת הכספים
שגית אפיק:
סעיף 1, סעיף מטרת החוק, גם עובר בדרך כלל באופן מסורתי לוועדת הכספים
שגית אפיק:
 סעיף 1 להתייעלות, עמוד 34, אפשר להצביע גם עליו
ינון אזולאי:
זה מטרת החוק
שגית אפיק:
זה מטרת החוק, זה עובר תמיד לכספים, אין עם זה בעיה
ינון אזולאי:
מי בעד? שלושה
ינון אזולאי:
 מי נגד? מי נמנע? אין
ינון אזולאי:
 גם זה עבר, מטרת החוק, לוועדת כספים
שגית אפיק:
אז נעשה גם את התחילה, סעיף 76 לחוק התכנית הכלכלית, סעיף תחילה עובר לוועדת הכספים
שגית אפיק:
 אתה רוצה להצביע? סעיף 76, תחילה של התכנית הכלכלית
ינון אזולאי:
מי בעד? מי נגד? מי נמנע? עבר
שגית אפיק:
נעשה את התשתיות
שגית אפיק:
 איליה, רעש, סגור?      (היו"ר אופיר כץ)
נעמה לזימי:
סליחה על הפתוס, אבל עתיקות במדינה שלנו והטבע שלנו ואיכות החיים הכי בסיסית, אי אפשר לשים את הדבר הזה בחוק הסדרים, אי אפשר לדבר על ממשלה לאומית יהודית והכול ולהחריב את המורשת שלנו ובטח לא את הטבע שלנו, ובטח לא את בריאות הציבור שלנו
יוראי להב-הרצנו:
לא ניהלנו דיונים על כל אחד מהסעיפים האלה
נעמה לזימי:
כולכם, לא ייאמן, הכלכלה לפני היהדות שלכם
איליה כץ:
סוף בשביל לשמור על השטחים הפתוחים אנחנו רוצים לצופף בתוך המרקם העירוני
איליה כץ:
 התשתיות הלאומיות האלה זו בדיוק הדרך שלנו - - -
יוראי להב-הרצנו:
מה הקשר?
נעמה לזימי:
אנחנו בעד ציפוף, אל תבוא לנו בזה, זה לא ככה
יוראי להב-הרצנו:
אתם מייצרים פה תכנון לקוי, כי תכנון שלא לוקח בחשבון את אתרי העתיקות שלנו ואת הטבע שלנו ואת איכות החיים של התושבים שסובבים הוא תכנון לקוי ודינו להיפסל
יוראי להב-הרצנו:
 אז במקום שהוא ייפסל בואו לא נקבע אותו
נעמה לזימי:
אנחנו שומרות על העצים
נעמה לזימי:
 אין לכם עמדה? עתיקות במדינה זה כאילו סתם ההיסטוריה? העיקר לספח כל חלק לא קשור, אבל אם יש לך מורשת שאתה שומר עליה זה לא
ינון אזולאי:
אנחנו רוצים שזה יחול גם ביהודה ושומרון
נעמה לזימי:
זה חל, מה לעשות? זה תקנות
צבי ידידיה סוכות:
אנחנו בעד, זה כולה לוח זמנים, אני בעד
צבי ידידיה סוכות:
 דברים נתקעים
יוראי להב-הרצנו:
אם זה כל כך חשוב בוא נבטל את הכול, שלא תהיה רגולציה
יוראי להב-הרצנו:
 יגידו, פה תיבנה תחנת רכבת תיבנה תחנת רכבת, לא משנה אם יהיו עתיקות, לא משנה אם יהיו עצים
נעמה לזימי:
אין, נפלנו על שרה שלא אכפת לה
יוראי להב-הרצנו:
לא משנה אם נחריב את איכות החיים של התושבים עכשיו
צבי ידידיה סוכות:
זה סך הכול לוח זמנים, זה כל האירוע, מה מפריע לך לוח זמנים? מה מפריע לך שהם יעמדו בלוח זמנים?
יוראי להב-הרצנו:
מה זאת אומרת?
צבי ידידיה סוכות:
יש לוח זמנים, הם יעמדו בו
נעמה לזימי:
זה אנשים בסוף
נעמה לזימי:
 זה אנשים שאם אין להם עץ מתחת לבניין, להצל אותם, ליד תחנת אוטובוס, או שיהיה להם נכס מתאים ליד המקום שלהם
צבי ידידיה סוכות:
עשרה מקומות בכל הארץ, עשרה מקומות שרשות העתיקות תוכל להיכנס
יוראי להב-הרצנו:
ביום הראשון יכרתו 19,000 עצים, ביום השני ידרסו שלושה אתרים של עתיקות
צבי ידידיה סוכות:
אני מדבר על עתיקות, לא על עצים
צבי ידידיה סוכות:
 לא ידרסו כלום
צבי ידידיה סוכות:
 בסוף הם יעשו הכול מקצועי אותו דבר, אבל כשיש עשרה מקומות שהם יכולים לתעדף, שהם צריכים לעשות אותם הכי מהר בלוח זמנים זה דבר סביר, מה הבעיה שלך עם זה?
נעמה לזימי:
לא, אתה לא פעם מגלה את הדברים האלה תוך כדי תנועה
צבי ידידיה סוכות:
מה זה הדברים האלה? לוח זמנים?
נעמה לזימי:
בתחנה המרכזית גילו פארק
צבי ידידיה סוכות:
אני מסכים איתך, נעמה
צבי ידידיה סוכות:
 יש הרבה דברים כאלה, ברור, אבל בסוף כמה זמן לוקח – מה הם עושים במקומות האלה? הם חופרים ואחר כך מכסים, מתעדים הכול, מכסים ובונים מה שצריך
צבי ידידיה סוכות:
 זה מה שהם עושים ברוב המקומות, באמת זה מה שעושים
יוראי להב-הרצנו:
אתה מסכים איתי שעתיקות זה נכסי תרבות של מדינת ישראל?
צבי ידידיה סוכות:
נכון, אבל לא כל העתיקות
נעמה לזימי:
בסדר, לא כול, אבל יש ולא מגבילים אותם בזמן, על זה מצביעים
נעמה לזימי:
 תקשיב, לא כל מה שמוצאים יש לו ערך ולכן מצביעים על זה בוועדות בדרך כלל ומחליטים אם כן או לא וקורה הרבה פעמים שלא, אבל אתה מגביל את האפשרות הזאת בזה
צבי ידידיה סוכות:
לא, הפוך, אומרים אלה שכן, קחו לוח זמנים, בעשרה מקומות בכל הארץ הם יכולים לעמוד
יוראי להב-הרצנו:
צבי, מה שההצעה הזאת אומרת, לצורך העניין אם עכשיו נמצא ממצא ארכיאולוגי צריך שבועיים לדון אם הוא ערכי או לא ערכי
שגית אפיק:
רעש ויערות רצית?
נעמה לזימי:
רעש, יערות ועתיקות
שגית אפיק:
את כל פעם מוסיפה
שגית אפיק:
אז אנחנו נחזור לתשתיות לאומיות, אתם רוצים להגיד את תוצאות המשא ומתן המפרך?
יוראי להב-הרצנו:
יש גם אחרי זה עוד סעיפים
שגית אפיק:
אנחנו נמשיך בהם
נעמה לזימי:
אופיר, אתה מבין מה זה רעש, זה כל הקירות האקוסטיים בדרכים כשבונים בתים בצפוף לכבישים מהירים, זה באמת איכות חיים
יוראי להב-הרצנו:
תחשוב מה זה לגור בתמ"א, בתוך תמ"א 38 שנה עכשיו, מכוח החוק הזה
יוראי להב-הרצנו:
 זה הזיה, זה לא חוקי
ינון אזולאי:
מה, שמורידים לך את העצים?
יוראי להב-הרצנו:
לא, זה רעש
נעמה לזימי:
אני לא מבינה אתכם
שגית אפיק:
מה עכשיו?
נעמה לזימי:
מה הסחר מכר הזה?
יוראי להב-הרצנו:
איך אפשר לתעדף עצים, עתיקות ואיכות חיים?
נעמה לזימי:
אני בוחרת בין העתיקות לבין הרעש, לבין העצים, לבין טבע עירוני? לבין מערה עתיקה?
שגית אפיק:
אני רוצה להגיד לך
איליה כץ:
שגית, ההצעה שלנו, ואני מודה שאנחנו לא מרגישים איתה הכי בשלם
שגית אפיק:
אנחנו גם לא מרגישים איתה בנוח, בכלל לא
איליה כץ:
אם אנחנו תכננו לקצר את לוחות הזמנים של פרויקטים בעשרות אחוזים אנחנו עכשיו מצמצמים את זה בצורה מהותית
שגית אפיק:
אבל אולי החקיקה גם תוכל להיות מיושמת, כי היא תעבור בלוחות זמנים ריאליים
שגית אפיק:
 אולי
איליה כץ:
אבל נוכח האתגר הזה שהלשכה המשפטית מציגה - - -
שגית אפיק:
שחברי הכנסת מציגים
איליה כץ:
האתגר התפעולי
איליה כץ:
 מה שחברי הכנסת מציגים אני חושב שהיה צריך להידון בוועדה ואני חושב שהיו לנו טיעונים מהותיים שמסבירים למה אנחנו צודקים, אבל כמובן שזה לשיטת חברי הכנסת
איליה כץ:
 לעניין התהליך, למרות שאנחנו חושבים שההסדר של פקיד היערות הוא הסדר טוב וראוי אנחנו מציעים להוריד אותו ובנוסף לזה אנחנו גם מציעים להעביר את ההסדר שקבוע היום ברעש, בתוספת השנייה, להעביר אותו להסדר שייקבע בהסמכה של השרים
שגית אפיק:
באישור ועדת הפנים?
איליה כץ:
בהתאם להצעה בחוק
איליה כץ:
 כמובן הוועדה תדון, אנחנו עכשיו לא בדיון לגבי - - -
שגית אפיק:
באישור ועדת הפנים
שגית אפיק:
 נושא הרעש לא יותקן בלי ועדת הפנים
איליה כץ:
לשיקול דעת יו"ר הוועדה
שגית אפיק:
יש עוד סעיפים שהסכמתם לפצל, אז אפשר לומר אותם?
נעמה לזימי:
למה עתיקות לא? לא הבנתי
שגית אפיק:
למה עתיקות לא?
איליה כץ:
כי בסך הכול בעתיקות אנחנו מבקשים לקבוע לעשרה פרויקטים לאומיים לוחות זמנים לעשות בהם חפירות בדיקה
איליה כץ:
 בסך הכול אומרים לרשות העתיקות, שימי פרויקטים אחרים בצד, תתעדפי את אלה, שימי את כל המשאבים שלך בדבר הזה
איליה כץ:
 זה דבר הכי סביר בעולם
נעמה לזימי:
אתה יודע מה? אני הולכת איתך, יש חוות דעת שרשות העתיקות יכולה לעמוד בלוחות הזמנים האלה?
אופיר כץ:
תמשיך, מה עוד?
יוראי להב-הרצנו:
שגית, לגבי הרעש
יוראי להב-הרצנו:
 במידה שאנחנו מסמיכים את ועדת הפנים לאשר חריגה משמעותית מהרעש שמותר לפי החוק, זה מייתר פתרון של דיור חלופי עבור אלו שנמצאים בסביבות הרעש?
שגית אפיק:
זה חלק מהדיון
לירון אדלר:
ההסדר שיש היום בתוספת השנייה, אותו מבקשים לפצל