GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אפי אושעיה: אני קורא את מכתבו של חבר-הכנסת משעני: "הצעת-החוק לחיזוק יישובי ותושבי בקעת הירדן הועברה ממליאת הכנסת לוועדת החוקה, חוק ומשפט בטעות.
אפי אושעיה: יו"ר ועדת חוקה, חוק ומשפט, ח"כ אופיר פינס-פז, אליו פניתי, הודיע לי כי הוועדה בראשותו מסכימה שהצעת-החוק תועבר לטיפול ועדת הכנסת, ובמסגרתה ייקבע איזו ועדה מוועדות הכנסת תדון בה.
אפי אושעיה: לידיעתך, הצעה לסדר שעניינה בקעת הירדן הועברה מוועדת הכנסת לוועדה משותפת לוועדת הכספים ולוועדת חוץ וביטחון, ואני סבור שגם הצעת-חוק זו צריכה להידון בוועדה המשותפת הנ"ל.
אפי אושעיה: אבקשך לקבוע מועד לדיון לקבלת החלטה בעניין.
אנה שניידר: הצעת-החוק הזאת, לדעתי, אין מקומה בוועדת חוקה, חוק ומשפט.
אנה שניידר: זאת הצעה שדנה בעיקר בנושאים כלכליים, שקשורים ליישובי בקעת הירדן.
אנה שניידר: לכן, לדעתי, הוועדה צריכה להוציא את ההצעה הזאת מוועדת חוקה, חוק ומשפט, לוועדת כספים או לוועדה המשותפת של כספים וחוץ וביטחון, וזה כמובן נתון לשיקול דעתך.
מרדכי משעני: קודם כל, אני מסכים שההצעה לא היתה צריכה לעבור לוועדת חוקה, חוק ומשפט.
מרדכי משעני: כיוון שכבר הקמנו ועדה שהיא משותפת לוועדת הכספים ולוועדת חוץ וביטחון, שבראשותה עומד חבר-הכנסת ישראל כץ מוועדת הכספים, ויש רלוונטיות גם מבחינת הצעת-החוק הזאת לוועדת החוץ והביטחון, אני מבקש להעביר את ההצעה לאותה ועדה משותפת של ועדת הכספים וועדת חוץ וביטחון.
אפי אושעיה: חברי-הכנסת, מי בעד העברת הצעת-החוק לחיזוק יישובי ותושבי בקעת הירדן לוועדה המשותפת לוועדת הכספים וחוץ וביטחון?
שאול יהלום: את זה המליאה צריכה להחליט.
שאול יהלום: בעד – כולם נגד - אין ועדת הכנסת ממליצה למליאה לשנות את החלטתה, ולהעביר את הצעת-החוק של חבר-הכנסת משעני, הצעת-חוק לחיזוק יישובי ותושבי בקעת הירדן, מוועדת חוקה, חוק ומשפט לוועדה המשותפת של ועדת הכספים וועדת חוץ וביטחון.
אפי אושעיה: ועדת הכנסת ממליצה למליאה לשנות את החלטתה, ולהעביר את הצעתו של חבר-הכנסת משעני מוועדת החוקה, חוק ומשפט לוועדה המשותפת של ועדת הכספים וועדת חוץ וביטחון.
אפי אושעיה: אנחנו עוברים להצעת-חוק לאיסור קביעת מגבלת גיל של חבר-הכנסת אבשלום וילן.
אפי אושעיה: אני קורא את מכתבו של יושב-ראש ועדת העבודה, הרווחה והבריאות: "הצעת-החוק שבנידון מונחת על שולחנה של ועדת העבודה, הרווחה והבריאות להכנתה לקריאה ראשונה.
אפי אושעיה: אודה לך על העברת הדיון בהצעה לוועדה אחרת, לאור בקשתו של חבר-הכנסת וילן לפיצול המשך הדיון בין ועדות הכספים והכלכלה ועל העלאת הנושא על סדר יומה של ועדת הכנסת בישיבתה הקרובה.
אתי בן-יוסף: התקיים דיון בנושא בפעם הקודמת, ועכשיו יש חוות דעת ליועצת המשפטית.
זאב בוים: תנעל את הישיבה, לפני שחבר-הכנסת גפני יתחיל לדבר.
משה גפני: אני מבקש רביזיה על ההצבעה של חברת-הכנסת זהבה גלאון.
קריאה: איזו רביזיה, הוא לא היה נוכח פה.
אנה שניידר: אני התבקשתי בישיבה הקודמת לחוות את דעתי לגבי הבקשה, ועשיתי זאת, וחוות הדעת מונחת פה לפניכם.
אנה שניידר: מדובר בהצעת-חוק לאיסור קביעת מגבלת גיל, שבעצם כבר עברה בקריאה טרומית ביוני 2000, והועברה לוועדת העבודה והרווחה.
אנה שניידר: ההצעה הזאת מבקשת למנוע הטלה שרירותית של מגבלת גיל בכל תחום של עיסוק, וזה דבר מאד מאד רציני.
אנה שניידר: מדובר פה בעצם בזכויות חוקתיות.
אנה שניידר: מלכתחילה זאת היתה צריכה להיות בעצם הצעה לתיקון חוק יסוד.
אנה שניידר: ההצעה אומרת, שניתן לאפשר למעבידים בכל תחום ותחום לבצע בדיקות כשירות לעובדיהם, ורק אם יימצאו בלתי כשירים, אפשר יהיה להפסיק את עבודתם, כלומר: תיאורטית יכול להיות מצב, שמעביד יוכל להעסיק אדם עד גיל 90, או עד גיל 120.
אנה שניידר: ההצעה התעוררה בנוגע לטייסים, וכתוצאה מכך, עורך-דין שלמה שהם, שטיפל בנושא הזה בזמנו, הציע לחבר-הכנסת וילן לא לפצל את הצעת-החוק, כפי שהובן כאן בטעות, אלא לצמצם אותה, ואולי לצמצם אותה רק לנושא של טייסים, ואז הדיון יוכל להישאר או בוועדת העבודה והרווחה, או בוועדת הכלכלה שעוסקת בנושא של טייס.
אנה שניידר: אבל, הוא בעצם אמר שמדובר בחוק יסוד, ולכן לדעתי, עדיף להוציא את הצעת-החוק כמו שהיא בלי לפצל אותה מוועדת העבודה והרווחה, ולהעביר אותה לוועדת חוקה, חוק ומשפט שמטפלת בחוקי יסוד, והיא תטפל בהצעת-החוק הזאת לאורך כל הדרך.
אפי אושעיה: חברים, לאור ההמלצה של היועצת המשפטית של הכנסת, נראה לי שאין לנו ברירה, אלא להצביע.
אפי אושעיה: מי בעד להמליץ למליאה להעביר את הצעת-חוק לאיסור קביעת מגבלת גיל של חבר-הכנסת וילן פ/1505 מוועדת העבודה והרווחה לוועדת החוקה, חוק ומשפט?
אפי אושעיה: הצבעה בעד – רוב נגד – מיעוט ההצעה להמליץ למליאה להעביר את הצעת-חוק לאיסור קביעת מגבלת גיל של חבר-הכנסת וילן פ/1505 מוועדת העבודה והרווחה לוועדת החוקה, חוק ומשפט, התקבלה.
אפי אושעיה: ד.
אפי אושעיה: קביעת ועדות לדיון בהצעות לסדר היום
אפי אושעיה: נזקי השיטפונות – של חברי-הכנסת האשם מחאמיד, מוסי רז ונחום לנגנטל.
אפי אושעיה: נשמעו ההצעות להעביר את הנושא לדיון בוועדת הכלכלה, או בוועדת העבודה והרווחה.
אנה שניידר: דיון בנושא השיטפונות בדרך כלל מתקיים או בוועדת הכלכלה או בוועדת הכספים.
אפי אושעיה: ההצעות שנשמעו הן או ועדת הכלכלה או ועדת העבודה והרווחה.
אנה שניידר: אז אני מציעה להעביר את הדיון לוועדת הכלכלה.
אפי אושעיה: הצבעה בעד – כולם נגד – אין ההצעה להעביר את נושא נזקי השיטפונות לדיון בוועדת הכלכלה התקבלה.
משה גפני: אדוני היושב-ראש, נזקי שיטפונות צריכים להיות נידונים בוועדת הפנים ואיכות הסביבה.
אפי אושעיה: חבר-הכנסת גפני מבקש רביזיה.
אפי אושעיה: נענינו לרביזיה, וניתן שיקול נוסף לגברתי היועצת המשפטית.
אפי אושעיה: חבר-הכנסת גפני הסב את תשומת לבנו לכך, שראוי להעביר את הנושא לוועדת הפנים ואיכות הסביבה.
אנה שניידר: האם מדובר על נזקי שיטפונות, או על פיצויים עבור נזקי שיטפונות?
אנה שניידר: אם מדובר רק בנזקים, זה דבר אחד, ואם מדובר בפיצויים, זה משהו אחר.
אפי אושעיה: השאלה היא האם השיטפונות גרמו נזקים, ובגללם צריכים לתת פיצוי כספי – במקרה כזה צריך להעביר את הנושא לוועדת הכלכלה.
אפי אושעיה: אם מדובר בהיערכות של המערכות לשיטפונות וכו', זה נושא ששייך לוועדת הפנים ואיכות הסביבה.
אנה שניידר: את זה אני לא יודעת.
שאול יהלום: מה אכפת לך שחבר-הכנסת גפני ידון בשיטפונות?
אפי אושעיה: חברי-הכנסת, מי בעד הרביזיה?
אפי אושעיה: בעד – רוב נגד – מיעוט הרביזיה התקבלה.
אפי אושעיה: הרביזיה התקבלה, ולפיכך נצביע שוב על העברת נושא נזקי השיטפונות לדיון בוועדת הפנים ואיכות הסביבה.
אפי אושעיה: הצבעה בעד – רוב נגד – מיעוט הוחלט להעביר את נושא נזקי השיטפונות לדיון בוועדת הפנים ואיכות הסביבה.
אפי אושעיה: הוחלט להעביר את הדיון בנזקי השיטפונות לדיון בוועדת הפנים ואיכות הסביבה.
אפי אושעיה: אנחנו עוברים לדון בהסברה הישראלית באינטרנט, של חברת-הכנסת נחמה רונן.
אפי אושעיה: נשמעו ההצעות להעביר את הנושא לוועדת חוץ וביטחון, או לוועדת החינוך והתרבות.
אפי אושעיה: חברת-הכנסת ענת מאור מבקשת להעביר את הדיון לוועדת המדע.
ענת מאור: יש הסכמה להעביר את הדיון בנושא לוועדה משותפת של ועדת מדע וחוץ וביטחון, בראשות חבר-הכנסת מיקי איתן, יושב-ראש ועדת האינטרנט.
אפי אושעיה: מי בעד העברת הדיון בהסברה הישראלית באינטרנט לוועדה המשותפת של ועדת מדע וחוץ וביטחון, בראשות חבר-הכנסת איתן?
אפי אושעיה: הצבעה בעד – רוב נגד – מיעוט ההצעה להעביר את הדיון בהסברה הישראלית באינטרנט לישיבה משותפת של ועדת מדע וועדת חוץ וביטחון, בראשות חבר-הכנסת מיקי איתן, נתקבלה.
אתי בן-יוסף: עכשיו אנחנו צריכים להרכיב את הוועדה.
ענת מאור: לא, מדובר בישיבה משותפת, לא בוועדה.
אתי בן-יוסף: לא, מדובר בישיבת ועדות משותפות.
אפי אושעיה: אנחנו אישרנו ישיבה משותפת של ועדת המדע וועדת החוץ וביטחון, בראשות חבר-הכנסת מיקי איתן.
אתי בן-יוסף: שתי הוועדות יקיימו ישיבות משותפות בנושא הזה.
אפי אושעיה: אנחנו עוברים לטענה בדבר מעורבת השב"כ במערכת החינוך הערבית של חברי-הכנסת מח'ול, מחאמיד וגלאון.
אפי אושעיה: נשמעו ההצעות להעביר את הנושא לדיון בוועדת החינוך והתרבות, או בוועדת החוץ והביטחון.
שאול יהלום: ברור שזה צריך לעבור לוועדת החינוך.
אפי אושעיה: מי בעד העברת הנושא לדיון בוועדת החינוך והתרבות?
אפי אושעיה: הצבעה בעד – כולם נגד – אין ההצעה להעביר את הדיון בטענה בדבר מעורבות השב"כ במערכת החינוך הערבית לוועדת החינוך והתרבות, נתקבלה.
אפי אושעיה: אנחנו עוברים להצעת-חוק מס ערך מוסף (תיקון – פטור ממס על דירה ראשונה), התשס"ב-2001.
אפי אושעיה: הוחלט להפוך הצעת-חוק זו להצעה לסדר היום בנושא פטור ממס ערך מוסף של דירה ראשונה, של חבר-הכנסת שמואל הלפרט, ולהעבירה לוועדת הכנסת על מנת שתקבע את הוועדה שתדון בהצעה זו.
אנה שניידר: צריך להעבירה לוועדת הכספים.
אפי אושעיה: לדברי היועצת המשפטית לכנסת, צריך להעביר את ההצעה לסדר היום לדיון בוועדת הכספים.
אפי אושעיה: הצבעה בעד – רוב נגד – אין ההצעה להעביר את ההצעה לסדר היום בנושא פטור ממס ערך מוסף של דירה ראשונה לדיון בוועדת הכספים, נתקבלה.
אפי אושעיה: ההצעה לסדר היום בנושא פטור ממס ערך מוסף של דירה ראשונה תעבור לדיון בוועדת הכספים.
אפי אושעיה: תודה רבה, אני נועל את הישיבה.
יוסי כץ: על סדר-היום: קביעת מסגרת הדיון להצעות להביע אי-אמון בראש הממשלה.
יוסי כץ: סיעות מרצ ושינוי הגישו ליושב-ראש הכנסת הצעות להביע אי-אמון בראש הממשלה בשל:1) המצב הכלכלי, ממדי האבטלה והעדרו של תקציב המדינה לשנת 2002 - סיעת מרצ; 2) כוונת הממשלה להעלות את המסים המוטלים על הציבור - סיעת שינוי.
יוסי כץ: ועדת הכנסת מתבקשת לקבוע מסגרת לדיון ומציעה, כמו תמיד, שלוש דקות לכל סיעה.
יוסי כץ: בעד - 3 נגד - אין ועדת הכנסת קבעה שלוש דקות לכל סיעה.
חברי הוועדה: יגאל ביבי יצחק גאגולה משה גפני עבד-אלמאלכ דהאמשה שמואל הלפרט יצחק וקנין נעמי חזן שאול יהלום אליעזר כהן סופה לנדבר מרדכי משעני יהודית נאות יצחק סבן מרינה סולודקין מיכאל קליינר
מוזמנים: דוד לב – סגן מזכיר הכנסת אריאלה קלעי – משרד המשפטים
קצרנית: השגות להצעה לתיקון סעיף 135 לתקנון הכנסת בדבר הצעות חוק בקריאה טרומית
יוסי כץ: אנו דנים בהשגות להצעה לתיקון סעיף 135 לתקנון .
יוסי כץ: לפי הצעת הוועדה, הדיון בדרך כלל בהצעת חוק בקריאה טרומית הוא תוך 45 יום.
יוסי כץ: יהיה פטור מחובת הנחה או כשהממשלה הסכימה למועד מוקדם יותר או כשוועדת הכנסת נתנה פטור בנוכחות של לפחות שליש מהחברים הקבועים.
יוסי כץ: מרגע זה ואילך אני לא מתכוון לאשר פטור מחובת הנחה, כולל בקשות שהובאו - כלומר, הסמכות היא לא בידי, אבל אני יכול להחליט מתי להביא להצבעה את הנושא, ואני אשתמש בסמכות הזאת, כיוון שזה הפך להיות באמת מנהג.
יוסי כץ: חברי הכנסת, חדשות לבקרים, מגישים בקשות לפטור, זה פשוט אוטומטי, זה עושה לחוכא ואטלולא את תקנון הכנסת.
יוסי כץ: אין אפשרות להמשיך ולחיות עם זה, ואני לא מוכן להצטייר כיושב-ראש ועדת הכנסת שבתקופתו עשו לפלסתר את התקנון.
יוסי כץ: זה בדיוק מה שקורה, וכל אחד ממניעים פוליטיים, ממניעים ענייניים וממניעים אחרים עושה זאת.
מרדכי משעני: למה זה עושה צחוק מהתקנון?
מרדכי משעני: אדוני היושב-ראש, תקרא את סעיף 135.
מרדכי משעני: כתוב יומיים עד 45 יום.
מרדכי משעני: זה התקנון.
יוסי כץ: כדי לחסום את זה, אבל לא בצורה הרמטית, כי אנחנו מבינים שלפעמים יש נושאים שהם חשובים ביותר מבחינה ציבורית, שיש משמעות ציבורית לעיתוי , כמו כל הנושאים שחבר הכנסת כהן מביא לוועדה - - -
אליעזר כהן: לא כל.
יוסי כץ: לפעמים יש מקרים כאלה, אמרנו, בסדר, נקבע איזשהי חסימה.
יוסי כץ: קיבלנו החלטה כזאת.
יוסי כץ: העלינו אותה למליאה.
יוסי כץ: באו חברי כנסת ואמרו כך: חבר הכנסת גפני הציע דרישת קוורום של שליש תחול גם על בקשות של הממשלה לפטור מחובת המתנה.
יוסי כץ: נראה לי הגיוני.
יוסי כץ: למה לתת לממשלה עדיפות?
יוסי כץ: חבר הכנסת קליינר אומר: לא, נמחק את דרישת הקוורום.
יוסי כץ: חבר הכנסת משעני יש לו הצעה מפורטת: תקופת 45 הימים תהיה תקופת מכסימום לפני הבאת הצעת החוק לדיון מוקדם.
יוסי כץ: אתה צריך להסביר לנו את זה.
יוסי כץ: הצעת חוק שאושר לה פטור על-ידי ועדת הכנסת תובא לדיון מוקדם תוך שבעה ימים, וקוורום השליש יהיה לא לגבי חברי ועדה קבועים אלא די בשליש חברי הוועדה, שזה גם כן הופך את המחסום שהצבנו ללא רלוונטי לחלוטין.
יוסי כץ: חברת הכנסת נאות גם כן מסתפקת בהצעה של קוורום שליש אך לא חברי ועדה קבועים.
יוסי כץ: רבותי, אין שום בעיה למצוא במסדרונות חברי כנסת שיבואו הנה לוועדה וצ'יק-צ'אק נקבל את השליש.
יוסי כץ: מי שחושב שהנושא שלו חשוב מספיק ויש לו משמעות ציבורית עד כדי בעצם עקיפת הכללים הרגילים של תקנון הכנסת, יואיל בטובו ויגייס הוא שליש מחברי הוועדה.
יוסי כץ: מדובר בתשעה חברי ועדה.
יהודית נאות: אבל למה הקבועים?
מרדכי משעני: הקבועים כמעט לא משתתפים בדיון.
יוסי כץ: כי תשעה חברים אין בעיה לגייס מהמסדרונות ולהביא, והם לא יודעים על מה הם מצביעים.
יוסי כץ: או שיהיה שיעור גבוה יותר של חברי הוועדה, כלומר מחצית - - -
יהודית נאות: רוב.
יוסי כץ: רוב חברי הוועדה, אבל אז לא נדרוש שיהיה מדובר בחברי ועדה קבועים.
יוסי כץ: זה נראה הגיוני, תקין.
יוסי כץ: תגייסו 13 חברים, אז אין בעיה כזאת.
יוסי כץ: לבוא ולהפוך מסלול שבעבר במשך כל השנים היה מסלול חריג למקרים דחופים, להפוך אותו, כמעט בלית ברירה, למסלול קבוע, זה לא רציני.
יוסי כץ: אני פותח דיון.
יוסי כץ: חבר הכנסת קליינר ראשון, חבר הכנסת גפני שני, ואחריהם חברי הכנסת כהן ומשעני.
מיכאל קליינר: אני מסכים במאה אחוז עם הגישה של היושב-ראש.
מיכאל קליינר: אני חושב שהדרישה לפטור צריכה להיות למקרים חריגים.
מיכאל קליינר: אין לי ויכוח עם העניין הזה.
מיכאל קליינר: הוויכוח שלי הוא ויכוח חוקתי.
מיכאל קליינר: אני חושב שאנחנו מדי פעם כדי לפתור איזו בעיה ממציאים המצאה חדשה, המצאה שלא היתה קודם בדרך אגב.
מיכאל קליינר: למשל, עניין ההבחנה בין חברי כנסת קבועים ולא קבועים.
מיכאל קליינר: אין דבר כזה בתקנון הכנסת בכל ועדה.
מיכאל קליינר: פה כדי לפתור בעיה יוצרים פטנט חדש שמחר יאמצו אותו, וקבענו שינוי כללי בנוהלי הכנסת.
מיכאל קליינר: אני חושב שהחלטה על הבחנה בין ח"כים קבועים וממלאי מקום, צריך לשאול את יושב-ראש הכנסת מה דעתו על כך - - -
יוסי כץ: מה דעתך על האפשרות החליפית – רוב חברי הוועדה?
מיכאל קליינר: אם הברירה היא זה או זה, ודאי שאני מעדיף את רוב חברי הוועדה.
מיכאל קליינר: השאלה היותר קטנה, האם יש לנו גם תקדים לדרישת רוב מיוחס כדי , נניח, להעלות נושא.
מיכאל קליינר: אני שואל: מה היה עד היום?
מיכאל קליינר: למה עד היום זה היה חריג?
מיכאל קליינר: אולי המסננת הכי טבעית, הכי טובה שקיימת גם היום היא היושב-ראש?
יוסי כץ: האם יש לי שיקול דעת אם להביא את זה לדיון?
יוסי כץ: שיקול דעת מוחלט?
אנה שניידר: ודאי שיש לך שיקול דעת.
אנה שניידר: לפי התקנון, סעיף 103, היושב-ראש הוא הקובע הבלעדי את סדר יומה של הוועדה.
אנה שניידר: אבל אם הוועדה לא תביא נושאים לדיון, יכול להיווצר מצב כמו שהיה לאחרונה בוועדת הכספים ששיקול הדעת שלך בכל אופן נתון לתקיפה על-ידי בג"ץ.
אנה שניידר: ודבר נוסף: יש סעיף בחוק הפרשנות שאומר, שאם אתה לא מביא לדיון נושא מסוים, אתה צריך בכל זאת להביא אותו במהירות הראויה, לפי נסיבות העניין.
אנה שניידר: אני לא חושבת שטוב להשאיר את שיקול הדעת הזה באופן בלעדי בלי להסדיר את הנושא.
מיכאל קליינר: אני ער לבעיה.
מיכאל קליינר: ליושב-ראש יש סמכות לקבוע את המועד.
מיכאל קליינר: הוא יכול לקבוע אותו מיד, הוא יכול לקבוע לעוד שבועיים.
מיכאל קליינר: יש מגבלה של חצי שנה.
מיכאל קליינר: תוך חצי שנה אתה צריך להביא.
אנה שניידר: יש לך סמכות בלעדית לפי סעיף 103, אבל אתה צריך לפעול במהירות הראויה בנסיבות העניין.
יוסי כץ: לפי תקנון הכנסת הסמכות שלי נגמרת ברגע שחלפו 48 שעות.
יוסי כץ: אתם רוצים לתת לי את הסמכות, כל הכבוד.
יוסי כץ: אני אומר לכם שזה לא תקין ולא בריא שבן-אדם אחד מחליט.
מיכאל קליינר: אף לא אחד ילך לבג"ץ בעניין הזה.
מיכאל קליינר: הסמכות היא סמכות חריגה.
מיכאל קליינר: הנוהל הוא שיש 45 יום כדי לתת לממשלה ללמוד את הצעת החוק.
מיכאל קליינר: הרי יש לדבר הזה סיבה.
מיכאל קליינר: לכן אם יושב-ראש הוועדה משתכנע שאין המדובר במקרה חריג, הסמכות ניתנת לו.
מיכאל קליינר: אפילו הייתי מציע מבחינה משפטית, אם אתה כן רוצה ללכת לתיקון, לקבוע סעיף מפורש שהיושב-ראש ישקול האם ההחלטה היא באמת מקרה חריג, ומי שרוצה לערער על ההחלטה שלו, רוב חברי הוועדה יכולים לערער על ההחלטה ואז יתקיים דיון.
מיכאל קליינר: אם רוב החברים חותמים, היושב-ראש כן יביא את זה לדיון.
יוסי כץ: חבר הכנסת גפני, היתה לך הצעה.
משה גפני: אני מבין שהתיקון לתקנון, אדוני היושב-ראש, נבע מהעובדה שאנחנו היינו נוכחים כאן בהרבה מאוד דיונים מאוד לא נעימים של אישור הצעות חוק לדיון מוקדם.
משה גפני: מפעם לפעם היה יכול לקרות מקרה חריג והבקשה לדיון מוקדם היתה מוצדקת.
משה גפני: אבל ברוב המקרים זה לא היה מוצדק.
משה גפני: חלק מהמקרים שלא היה מוצדק, והיינו במצב לא נעים כי אנחנו מאוד מעריכים את פקידי הממשלה, זה היה מפני שלא עשו את העבודה בזמן.
משה גפני: הם היו מגיעים לכאן ואומרים: תראו, מחר נגמר המועד של הארכת זמן של חמש שנים.
משה גפני: מה אנחנו יכולים לעשות?
משה גפני: נשאיר את הממשלה, חס וחלילה, שייגמר המועד?
משה גפני: מה הם עשו חמש שנים?
משה גפני: עכשיו אתה בא, אדוני היושב-ראש, והולך לתת להם פרס על זה שהם היו מאוד יעילים ומבקשים להקדים את הדיון בהצעות חוק, ואתה הולך להעניש את חברי הכנסת.
משה גפני: חברי הכנסת מבקשים הצעות לדיון מוקדם מכיוון שהם סבורים שזה חוק שצריך לעבור מהר, אז אתה מגביל את זה ואומר שליש מחברי הכנסת.
יוסי כץ: או רוב חברי הוועדה הלא קבועים.
משה גפני: אבל לא יכול להיות בשום פנים ואופן שדינה של הממשלה שיש לה פריבילגיות הרבה יותר מאשר חברי הכנסת בכל התחומים של החקיקה, אם הם מתרשלים בעבודתם והם מביאים הצעת חוק לדיון מוקדם, שלא יצטרכו את השליש?
יוסי כץ: חבר הכנסת גפני, לפני שנכנסת אמרתי מה הצעתך והצדקתי אותה.
יוסי כץ: אני יודע שיש לך שכל ישר, לכן היה ברור לי שהיה תצדיק אותי.
יוסי כץ: משום כך אני אומר שבמקרים שבהם צריך באמת את ההצעות לדיון מוקדם, אין ספק שיביאו את השליש מחברי הקואליציה.
אליעזר כהן: אדוני היושב-ראש, אני מקבל את ההצעה שלך.
אליעזר כהן: אני בעדה.
אליעזר כהן: אתמול העליתי את הנושא שלי וקיבלתם אותו.
אליעזר כהן: אני מבקש לדון בו ולאשר אותו מכיוון שאני מצטרף לחברת הכנסת נאות.
אליעזר כהן: אני יודע שזה לא הנושא.
אליעזר כהן: במקרה שלי אני מבקש לדון בזה בכל זאת.
מרדכי משעני: יש לי כמה הערות.
מרדכי משעני: אני לא מסכים למה שאמרת ברישא של הדברים שלך.
מרדכי משעני: סעיף 135 (א) לתקנון לא יוצא מנקודת הנחה שהכול צריך להיות אחרי 45 יום או לאחר שמלאו 45 יום.
מרדכי משעני: להפך.
מרדכי משעני: התקנון בפירוש קובע מלפחות יומיים עד 45 יום.
מרדכי משעני: כך שכל הנושא של פטור מחובת הנחה נלקח בתקנון.
מרדכי משעני: לכן אני לא מבין את נקודת המוצא.
מרדכי משעני: זה לא אסון גדול אם ועדת הכנסת מאשרת לפני 45 יום.
מרדכי משעני: אני מסכים שצריך לתת זמן לממשלה להתכונן.
מרדכי משעני: אבל מה קרה?
מרדכי משעני: בעצם לא אנחנו אשמים אלא תמיד החוקים שכבר היו מונחים אחרי 45 יום, גם אז הממשלה לא היתה מוכנה, ואז בא הרעיון שלך - - -
אליעזר כהן: קח את חוק התקציב.
מרדכי משעני: הרבה חוקים.
מרדכי משעני: הסכמתי שכל הצעת חוק שעולה, שאתה מתכוון להעלות אותה – אתה חבר הכנסת, קיבלת פטור או לא קיבלת פטור, אתה מתכוון להעלות אותה, תודיע שבועיים קודם, ואז לממשלה תמיד יש זמן של 14 יום כדי להתכונן לה.
מרדכי משעני: לכן אני חושב שכל העניין הזה של התיקון הוא פחות רלוונטי.
מרדכי משעני: בכל מקרה, אדוני היושב-ראש, אני חושב שצריך רוב של שליש ולא של חברים קבועים של ועדת הכנסת.
נעמי חזן: אני רוצה להעלות שלוש נקודות כשותפה להצעה: נקודה ראשונה: חבר הכנסת גפני, התיקון לתקנון עוסק בנושא של פיקוח על הפטור מחובת הנחה והוא חל על כולם, הווה אומר גם על הממשלה.
נעמי חזן: זה חיוני, כי זה הנושא.
נעמי חזן: הנושא הוא הפטור.
משה גפני: אבל התיקון מדבר על הצעות חוק פרטיות.
נעמי חזן: אני מסכימה אתך לחלוטין.
נעמי חזן: אני חושבת שצריך לתקן את הניסוח.
נעמי חזן: נקודה שנייה: לגבי מה זה רוב במקרה הזה – אני מתנגדת, חבר הכנסת קליינר, עם כל הכבוד וכל ההערכה ליושב-ראש ועדת הכנסת, שנותנים החלטה מהסוג הזה בידי אדם אחד.
נעמי חזן: יש מספיק דיקטטורה בוועדות הכנסת בלי שאנחנו נוסיף.
אליעזר כהן: הוא עצמו אומר את זה.
מיכאל קליינר: כמסננת, לא החלטה בלעדית.
מיכאל קליינר: אם ראוי לדיון, הוא מביא לדיון.
נעמי חזן: לא צריך לתת עוד סמכויות, יש מספיק.
נעמי חזן: הייתי בעמדה מקורית שצריך להיות 50% מחברי הוועדה.
נעמי חזן: אני עדיין אוחזת בעמדה הזאת.
נעמי חזן: התפשרתי על השליש, אבל זה חייב להיות מחברי הוועדה הקבועים.
יהודית נאות: סעיף 135 עוסק בדיון מוקדם ולממשלה אין דיון מוקדם, ולכן צריך לתקן.
יהודית נאות: יש הסכמה, וצודק חבר הכנסת גפני בעניין הזה.
יוסי כץ: חברת הכנסת חזן, את יכולה להחליף אותי למספר דקות בניהול הישיבה?
יהודית נאות: חברת הכנסת חזן, אני סבורה שלא היית צריך לוותר על עמדתך המקורית, משום שבאמת צריך 50% מחברי הוועדה, והמילה "קבועים" צריכה להימחק.
יהודית נאות: בהיותנו בכנסת וביודענו שחבר כנסת חבר ביותר מוועדה אחת ולפעמים מתקיימות הישיבות באותה עת, ומותר שחברי כנסת לא קבועים בוועדה יצביעו בעבורה, אז דווקא הסוגיה האם ניתן פטור היא לא הסוגיה הכי מהממת בכנסת ישראל.
יהודית נאות: לכן אני סבורה שצריך 50%.
יהודית נאות: ועדת הכנסת לא מורכבת כוועדות אחרות.
יהודית נאות: היא מורכבת מנציגי כל הסיעות.
יהודית נאות: זאת אומרת, זו הסכמת כל סיעות הבית לסטות מנוהל מסוים.
יהודית נאות: לכן אני סבורה שהתיקון המקורי שהציעה חברת הכנסת חזן, 50% מחברי הוועדה, ולא רק הקבועים, זה הפתרון הנכון, בתוספת ההצעה של חבר הכנסת גפני, שזה יחול גם על הממשלה.
נעמי חזן: בבקשה, אריאלה קלעי ממשרד המשפטים.
אריאלה קלעי: אין לנו התנגדות שמה שיחול על חברי הכנסת יחול על הממשלה.
אריאלה קלעי: זה ברור.
אריאלה קלעי: הבעיה היא שהסידור החדש, אותו סידור חדש שהזכיר חבר הכנסת משעני, שעובד בינתיים בסדר גמור, העניין של פטור מחובת הנחה עוקף את הסידור הזה.
מרדכי משעני: למה?
נעמי חזן: היא לא צודקת.
אריאלה קלעי: זה עוקף את הסידור החדש מפני שבסידור החדש הממשלה מקבלת הודעה מראש ומתארגנת מראש, ולכן כל הצעת חוק פרטית שעולה בכנסת לממשלה יש לגביה עמדה.
אריאלה קלעי: בסידור הזה אנחנו לא מספיקים, שוב אנחנו נמצאים במצב שבו עוברות הצעות חוק, הממשלה לא הספיקה לדון בהן קודם, לא הספיקה לגבש את עמדתה, ויורשה לי לציין שיש הרבה מאוד הצעות חוק פרטיות.
נעמי חזן: יש לי שאלה אלייך ואולי זה יכסה את שאלתו של חבר הכנסת משעני: בכל מקרה, הסידור החדש שהוא נוהל של שבועיים, בא בעצם לפתור בעיה שלכם, לא של חברי הכנסת, במובן הבא: שאתם לא עומדים בקצב של הפניות לקבל עמדת ממשלה.
נעמי חזן: ביקשתם שבועיים התרעה מראש וקיבלתם את זה.
נעמי חזן: אני רוצה להבין איך זה בכלל קשור לנושא הזה.
אריאלה קלעי: חברי הכנסת מגישים הצעות חוק רבות שחלקן הגדול לא מגיע כלל לדיון.
אריאלה קלעי: אם הכוונה היא שהממשלה תעשה עבודה מסודרת על כל הצעת חוק, אכן, אנחנו לא יכולים לעשות את זה כשחלק ניכר מהעבודה שאנחנו עושים ההצעות לא מגיעות לכלל דיון.
אריאלה קלעי: הנוהל לא רק בא לעזור לנו מפני השיטפון אלא הוא בא לעזור לעשות עבודה מתוקנת שבין הכנסת לבין הממשלה.
מרדכי משעני: אני מציע אולי במקום לעשות את התיקונים פה ולדבר על כל הדברים האלה, בואו נעגן את הנוהל הזה שהוא לפי דעתי הגיוני.
מרדכי משעני: זאת אומרת, גם אם הצעה תקבל פטור מחובת הנחה היא תועבר לממשלה אבל לא תונח על שולחן הכנסת אלא אם עברו כך וכך ימים.
מיכאל קליינר: לפי הנוהל.
מרדכי משעני: בוודאי.
אריה האן: רק אינפורמציה: מה שאמר חבר הכנסת משעני זה מה שאנחנו בדרך כלל נוהגים.
אריה האן: כשנותנים פטור מחובת הנחה זה כשאפשר להגיש את זה.
אריה האן: אז בדרך כלל מתאמים עם חבר הכנסת ואנחנו משתדלים לתאם בצורה כזאת שיש את המרווח של עשרה ימים.
אריאלה קלעי: לפעמים כן ולפעמים לא.
נעמי חזן: אני רוצה להעיר למשרד המשפטים: למרות הסידור החדש שאמור לתת גם התרעה של שבוע מראש לחבר הכנסת, אתם לא עומדים בלחץ ואתם מודיעים מהיום למחר מה עמדתכם לגבי הצעות חוק מחר.
נעמי חזן: הדבר הזה לא תקין.
נעמי חזן: אם כבר העלינו את הנושא, כדאי גם לומר את זה בקול רם לפרוטוקול.
אריאלה קלעי: אני מוכנה לפרוטוקול לומר, שמה שקורה זה כך, גברתי: אנחנו, זה לא אני אלא מזכירות הממשלה, מקבלת מהכנסת ביום שלישי בשבוע, כל שבוע, את רשימת הצעות החוק שחברי הכנסת מתכוונים להעלות כעבור עשרה ימים.
אריאלה קלעי: כל הרעיון היה שאנחנו נוכל להתכונן ולהקדיש זמן לכל הצעה.
אריאלה קלעי: אנחנו עושים את הישיבה ביום ראשון אחרי השבת, כעבור שלושה או ארבעה ימים מהרגע שקיבלנו את ההצעה מן הכנסת.
אריאלה קלעי: גם אצלנו לא עובדים בשישי-שבת.
אריאלה קלעי: ואז מה שקורה זה שההחלטה מתקבלת ביום ראשון, והיא מופצת, ואתם מעלים את זה כעבור יומיים או שלושה.
נעמי חזן: נחזור לענייננו, לתקנון.
נעמי חזן: אנחנו צריכים לקבל החלטה?
נעמי חזן: אנה שניידר: יש לנו כאן נוסח לתיקון סעיף 135 לתקנון שהיה מונח על שולחן הכנסת, ועכשיו הוועדה צריכה להחליט לגבי כל ההשגות שהוגשו.
נעמי חזן: אז צריך להצביע על כל השגה והשגה ולהחליט אם מקבלים אותה או לא.
מרדכי משעני: יש לי שאלה ליועצת המשפטית: אם אני קורא את סעיף 135 (א) לתקנון, כתוב "לא יתקיים לפני עבור יומיים מהנחת ההצעה".
אנה שניידר: לא לפני יומיים ולא יאוחר מ-45 יום.
דוד לב: אלא אם הוועדה שחררה.
מרדכי משעני: מה זה אומר?
יהודית נאות: מחליפים את הסעיף.
נעמי חזן: חבר הכנסת כץ, אנחנו נמצאים במצב שאנחנו צריכים להצביע על ההשגות או לשנות את הנוסח ולהצביע בהתאם אם המסתייגים יסירו.
יוסי כץ: אני מעלה קודם כול להצבעה את הסתייגותו של חבר הכנסת גפני, שכל החלטה לגבי דרישת קוורום תחול גם על בקשות של הממשלה לפטור מחובת הנחה.
יוסי כץ: הצבעה בעד ההסתייגות של חבר-הכנסת מ' גפני לתיקון סעיף 135 בתקנון הכנסת - מיעוט נגד - רוב ההסתייגות של חבר-הכנסת מ' גפני לתיקון סעיף 135 בתקנון הכנסת לא נתקבלה.
יוסי כץ: ההסתייגות של חבר הכנסת גפני לא נתקבלה.
יוסי כץ: יש הצעה של חבר הכנסת קליינר למחוק לחלוטין את דרישת הקוורום.
יוסי כץ: הצבעה בעד ההסתייגות של חבר-הכנסת מ' קליינר לתיקון סעיף 135 בתקנון הכנסת – מיעוט נגד – רוב ההסתייגות של חבר-הכנסת מ' קליינר לתיקון סעיף 135 בתקנון הכנסת לא נתקבלה.
יוסי כץ: הבקשה של חבר הכנסת קליינר לא נתקבלה.
יוסי כץ: הבקשה של חבר הכנסת משעני מחולקת לשלושה חלקים: א.
יוסי כץ: תקופת 45 יום תהיה תקופת מכסימום.
אנה שניידר: היום בנוסח שאנחנו הצענו כתוב כך: "במסגרת הזמן המוקצה לדיון בהצעות לסדר היום, או במועד אחר שייקבע על-ידי יושב-ראש הכנסת והסגנים בתיאום עם הממשלה, יתקיים דיון מוקדם בהצעת החוק הפרטית, ובלבד שדיון זה לא יתקיים לפני שעברו ארבעים וחמישה ימים מעת שההצעה הונחה על שולחן הכנסת".
אנה שניידר: ההצעה אומרת ש-45 ימים חייבים לעבור אלא אם פוטרים מחובת הנחה.
אנה שניידר: אז תיאורטית יכולים לעבור 60 ימים ו-120 ימים.
יוסי כץ: זה תלוי בחבר הכנסת.
אנה שניידר: ההצעה של חבר הכנסת משעני אומרת שתהיה חובה.
יוסי כץ: זה לא הגיוני.
שאול יהלום: על כל ההסתייגויות האלה תהיה הצבעה במליאה?
אנה שניידר: מניחים את הנוסח על שולחן הכנסת.
דוד לב: כל השגה שהוצגה ונדחתה אפשר להעלות אותה ולדבר במליאה ואז יצביעו.
יוסי כץ: נעקוף את ההצעה הזאת כי היא לא ברורה לי.
מרדכי משעני: למה היא לא ברורה?
יוסי כץ: סעיף 2 ברור.
מרדכי משעני: אני מוריד את סעיף 1.
מרדכי משעני: אני רוצה לאמץ את הנוהל הקיים היום ובמקום כל מה שאנחנו עושים לבוא ולומר: כל הצעה גם אם היא קיבלה פטור מחובת הנחה, לא תעלה לפני שבועיים, לאחר שניתן זמן לממשלה.
יוסי כץ: אני מבקש בשלב הזה לתת גיבוי מלא להחלטת הוועדה המקורית.
יוסי כץ: חבר הכנסת משעני, אתה יורד מהסעיף הראשון בהסתייגות שלך, שתהיה תקופת מכסימום של 45 יום?
מרדכי משעני: כן.
יוסי כץ: הצעת חוק שאושר לה פטור על-ידי ועדת הכנסת תובא לדיון מוקדם תוך שבעה ימים, זו הרעה מסוימת.
יהודית נאות: אריאלה קלעי נימקה למה צריך שבועיים.
אנה שניידר: שבועיים היום לא מופיע כאן.
יוסי כץ: זאת אומרת, לא לפני שבועיים מהנחת ההצעה, זו הרעה מסוימת.
שאול יהלום: אבל יש לפעמים דברים שצריך תוך 24 שעות.
יוסי כץ: אני מתנגד לזה.
יוסי כץ: אני הולך עם החלטות הוועדה עד הסוף.