GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אברהם פורז: אפשר שלושה ושלושה.
יוסי כץ: הצבעה בעד: רוב נגד: אין ההצעה הועברה לוועדה משותפת כלכלה ועליה וקליטה, ברשות ועדת כלכלה.
יוסי כץ: הפסקת פרסומות ישראליות בערוץ חוץ – של חברת הכנסת סופה לנדבר.
יוסי כץ: ועדת כלכלה או ועדת חוקה?
אברהם פורז: פרסומות בטלוויזיה זו ועדת כלכלה.
יוסי כץ: חבר הכנסת פורז, אני מבין שיש לך מונופול על כל הנושא של הכבלים הלוויין והערוצים.
אברהם פורז: תשנה את התקנון ולא תהיה לי סמכות על כלום.
יוסי כץ: מי בעד כלכלה ירים את ידו.
יוסי כץ: הצבעה בעד: רוב נגד: אין ההצעה הועברה לוועדת כלכלה.
יוסי כץ: הצעת חוק שידורי טלוויזיה מכנסת (הוראת שעה)(הארכה תוקף מספר 3) התשס"ב-2001.
יוסי כץ: ההסכם שלנו, מכוח החוק, עם רשות השידור, יפוג תוקפו ב- 31 לחודש.
יוסי כץ: אנחנו רוצים להאריך את זה בהוראת שעה.
יוסי כץ: אם אין בעיות עם זה וזה מקובל על כולם, אז אני אצביע על הצעת חוק שידורי טלוויזיה מהכנסת (הוראת שעה) (הארכת תוקף מס' 3), התשס"ב-2001.
יוסי כץ: הנושא האחרון הוא תנאי עבודתם של העוזרים הפרלמנטריים.
שאול יהלום: אני רוצה להציע משהו, קראתי את המכתב של העוזרים הפרלמנטריים, באופן עקרוני אני חושב שהם צודקים.
שאול יהלום: אני מציע, מאחר ומדובר פה בפרטי פרטים, זה לא יאה, ואני מציע ליו"ר לקבוע ועדה מצומצמת שתדון בכל הנושא, הם לא צריכים להציג פה מה טוב ומה רע, והוועדה, מתוך רצון לפתור את העניין, תדון בעניין.
יוסי כץ: נציג העוזרים הפרלמנטריים בבקשה:
גיא מרגליות: שמי גיא מרגליות, אני רוצה לציין שהמסמך הזה הוא מסמך שהוכן לאחר עבודה של חצי שנה, כשבמה
גיא מרגליות: לך החצי השנה הזו, אני אישית, והוועד, ניסינו לשבת עם יו"ר הכנסת, עם מזכיר הכנסת, עם חשב הכנסת.
יוסי כץ: חשב הכנסת נמצא כאן.
גיא מרגליות: נתקלנו בחומה אטומה כשהתשובה שקבלנו היא שאתם לא עובדי הכנסת.
גיא מרגליות: יש לכם חוזה אחר, עשו מעין חוזה שאני לא נכנס להגדרה שלו, והחוזה הזה בעצם פוגע בנו ולא נותן לנו תנאים שיש לכל עובד מדינה או עובד כנסת, כאלה שהשוונו אתם את התנאים.
גיא מרגליות: אנחנו היום מקופחים, למשל, לא מקבלים דמי נסיעות, יש לנו סכום אשל שהוא סכום מגוחך- - -
א' האן: 500 ₪ נטו.
א' האן: שרים מקבלים 630 ברוטו.
יוסי כץ: אני אתן לך עצה ידידותית.
יוסי כץ: אני מציע לך להנמיך את הטון.
יוסי כץ: חבריך מאחוריך ונורא חשוב לך להיראות כמי שמגן על זכויות, וזה לגיטימי.
יוסי כץ: אבל נמצאים פה עובדי כנסת, שאני אומר לך, ראיתי מה התגובה שלהם לבקשה שלכם, היא סותרת לחלוטין את מה שאתה אומר.
יוסי כץ: אם אתה מציג עניין, תציג ביושר, החלטות ועדת גלנור שיפרו את המצב.
יוסי כץ: עצה ידידותית, אל תתקיף, אם אתה רוצה לזכות באהדה של הציבור הזה.
גיא מרגליות: אני לא מבין את עמדתו של היו"ר, אני לא פותח במתקפה, אני מציג תנאים, כשלפני כן ניסיתי לשבת עם חשב הכנסת, עם יו"ר הכנסת, להגיע אתם להסכמה ולתקן את מה שדרוש תיקון.
גיא מרגליות: הם לא הסכימו ואמרו לי שאני צריך לגשת לוועדת הכנסת מה שלא הותיר בפנינו ברירה אלא לבוא לוועדת הכנסת.
גיא מרגליות: אנשים צריכים להבין שהמשכורת שלנו מורכבת ממשכורת, מקרן פנסיה ומהאשל שהחליטה עליו ועדת גלנור.
גיא מרגליות: אנחנו אומרים שאנחנו מוותרים על האשל הזה, על ה-800 ₪ ברוטו, ואנחנו רוצים לקבל כמו מה שמקבל כל עובד.
גיא מרגליות: נסיעות כמו שצריך, כלכלה, סל תרבות , לא יכול להיות שלא נקבל מתנות בחגים.
גיא מרגליות: כל מה שרשום פה אלה דברים אלמנטריים שכל עובד מקבל.
גיא מרגליות: על השאלה באיזה דירוג הוא מקבל אותם, אני לא נכנס לזה, אבל כל עובד מקבל את הדברים אלה.
גיא מרגליות: אנחנו ציבור שמקופח.
גיא מרגליות: אנחנו 160 עוזרים המקופחים לעומת שאר האנשים.
גיא מרגליות: יש עוזרי שר זוטרים שעובדים בדיוק כמונו, לא עובדים יותר שעות מאתנו ולא פחות.
גיא מרגליות: דרך אגב, אלה רק חלק מהתנאים שעובדי הכנסת מקבלים ועוזרי השרים מקבלים, לא הכנסתי דברים אחרים כי אז באמת היו אומרים שהעוזרים נפלו על הראש.
גיא מרגליות: למשל 200 פעימות מונה מהבית, גם עובדי כנסת, מקבלים עיתונים ועוד מיני דברים שלא הכנסנו אמרנו רק על הדברים העיקריים, מה שכל עובד מקבל, אין סיבה שלא נקבל אותם גם.
יוסי כץ: גברתי היועצת המשפטית, אולי נשמע ממך, איפה הסמכות של ועדת הכנסת, ואיפה החלטות ועדת גלנור.
יצחק גאגולה: אדוני היו"ר יש לי הצעה מקורית, הרי הקפאנו את שכרנו בשנה, אז אפשר לעזור להם מהתקציב הזה.
אנה שניידר: קודם כל השאלה המרכזית היא האם עוזר פרלמנטרי הוא עובד כנסת או שאיננו עובד כנסת.
גיא מרגליות: אבל בזה נתלים- - -
יוסי כץ: תסלח לי, איזו התנהגות זו?
יוסי כץ: עוד התפרצות אחת ואני אוציא אותך.
יוסי כץ: אתה לא צריך לעשות רושם על החברים שלך.
יוסי כץ: עוד לא קרה דבר כזה שמישהו התפרץ לדברי היועצת המשפטית, גם לא חברי כנסת.
יוסי כץ: אם אתם לא מסוגלים לשמור על תרבות דיבור, אין לכם מקום כאן.
יוסי כץ: אני רוצה לעזור לכם, אבל יש גבול.
אנה שניידר: כפי שאמרתי, קודם כל השאלה העיקרית היא האם עוזר פרלמנטרי הוא עובד הכנסת או שאיננו עובד הכנסת.
אנה שניידר: לגבי השאלה הזו כבר ניתנה החלטה, וההחלטה היא שעוזר פרלמנטרי איננו עובד הכנסת, הוא מועסק על פי חוזה בינו לבין חבר הכנסת.
אנה שניידר: כאשר הכנסת משלמת את שכרו מכוח החלטה, שאני לא לגמרי סגורה מכוח מה היא באה, כי בעצם הסכום הזה הוא סכום המגיע לחבר הכנסת וחבר הכנסת משלם מתוכו לעוזר הפרלמנטרי.
אנה שניידר: איך הסכום הזה מגיע לחבר הכנסת?
אנה שניידר: אפשר לראות בו חלק מהתקציב של חבר הכנסת לגבי קשר עם הציבור, מבחינה הגדרתית.
אנה שניידר: זה לא נכתב בתוך ההחלטה של ועדת הכנסת, כי יש שם החלטה שאומרת שחבר כנסת מקבל 60,000 או 80,000 לפי העניין כקשר עם הציבור.
אנה שניידר: בנוסף לכך, עד מה שהבנתי, יש סכום מסוים שהוא מקבל כשכר של העוזר הפרלמנטרי, אבל בהחלט זה לא הופך את העוזר הפרלמנטרי לעובד הכנסת.
שאול יהלום: אז הוא יכול לתבוע אותי על משהו שיקרה לו בעתיד?
שאול יהלום: אם הוא יהיה חרש בגלל הצעקות שלי?
אנה שניידר: כאשר יש בקשה לתוספת או לשיפור תנאים, אז קודם כל צריכה להישאל השאלה האם פותחים כאן את הדיון בשאלה מה מעמדם של העוזרים הפרלמנטרים, האם הם עובדי כנסת או לא.
אנה שניידר: אני מבינה שלא פותחים את הדיון הזה.
אנה שניידר: צריך להבין שאם מחליטים לשנות את העיקרון ולומר שהם עובדי כנסת, יש לזה השפעה על המעמד להם במספר מובנים.
אנה שניידר: למשל צריך לקבל אותם במכרזים, הם לא יכולים לעבוד בפעילות פוליטית, בגלל שאסור לעובד מדינה.
אנה שניידר: באופן הגדרתי זה סותר את מה שעושה העוזר הפרלמנטרי.
יוסי כץ: נצא מנקודת הנחה שהם לא עובדי כנסת.
אנה שניידר: אם הם לא עובדי כנסת אז מישהו צריך לשבת בפורום מצומצם, לבדוק סעיף סעיף ולראות האם יש מקום להעלות את שכרם.
אנה שניידר: כלומר, לא לשנות את המעמד שלהם, אלא לראות האם יש מקום להעלות את שכרם ע"י תוספת כזו או אחרת.
אנה שניידר: אם אני אקח לדוגמא את סל תרבות ומתנות, זה קשור לוועד עובדי הכנסת, משכרו ל עובד הכנסת מופרש סכום מסוים כדמי חברות בוועד הזה, מתוך זה הוועד קונה מתנות.
אנה שניידר: אז יכול להיות שצריך לחשוב על אותו דבר מבחינת ועד העובדים הפרלמנטריים.
אנה שניידר: זו רק דוגמא, אני אומרת שצריך לשבת סעיף סעיף, ואני בהחלט חושבת שצריכה להיות ועדת משנה שתבדוק את הנתונים.
יאיר פרץ: צריך קודם כל להגדיר את מעמדם.
אנה שניידר: אמרתי את זה.
יוסי כץ: את זה הגדירה כבר ועדת גלנור, אנחנו לא נשנה את סדרי בראשית.
יוסי כץ: תקום ועדת משנה אבל חשוב שכלל חברי ועדת הכנסת ידונו לא בתגובה של הנהלת הכנסת להצעה, אלא איזה שינויים חלו בתנאי עבודתם או בתנאי שכרם ושאר התשלומים הנלווים, של העובדים הפרלמנטריים בשנים האחרונות.
שאול יהלום: זה עניין לוועדת המשנה.
אבי לוי: כפי שאמר יו"ר הוועדה, אני אתייחס לזה באופן כללי ולא אכנס לפרטים.
אבי לוי: לפני כשנה וחצי סיימה את עבודתה ועדה ציבורית ברשות הפרופסור גלנור.
אבי לוי: היא דנה בין היתר בתנאי ההעסקה של העוזרים הפרלמנטריים.
אבי לוי: הוועדה שמעה מספר אנשים מקצועיים וחברי כנסת, והגישה את המלצותיה.
אבי לוי: ועדת הכנסת, לפי כשנה וחצי, אישרה את ההמלצות ואף הוסיפה עליהם כמה תנאים.
אבי לוי: השינוי העיקרי באותן המלצות היה ההבחנה בין יועץ מנהלי לבין יועץ מקצועי, דהיינו עוזר פרלמנטרי מקצועי, שקבעו גם מה התנאים לגבי העסקתו, סולם שכר שנקבע באיפוס אחת לשנתיים, בשלוש רמות, ברמה לתואר ראשון, ברמה לתואר שני וכך הלאה.
אבי לוי: למעשה זה היה השינוי העיקרי, מהבחינה הזו זה שיפר את תנאי העסקתם של אלו שעבדו כעוזרים מקצועיים.
אבי לוי: נושא נוסף שהייתה התייחסות אליו היה נושא הפלאפון נייד.
אבי לוי: נקבעה מכסה של 300 שקלים לחודש, לא ניכנס לעניין.
יוסי כץ: אני מציע שלא ניכנס לפרטים, אני חושב שזה מחייב דיון מפורט יותר ושמיעת הבקשות, שמיעת עמדת הנהלת הכנסת, ואז נגיע למסקנה מגובשת.
שאול יהלום: מאחר ואדוני קיבל את הצעתי לוועדת משנה, אז אני מקצר.
שאול יהלום: אני חושב שצריך לבדוק כולל את מעמדם, כי זה לא פשוט.
שאול יהלום: אם אדם ללא מעמד, אז אם יש לו תביעות לעתיד זה לא פשוט.
אנה שניידר: יש לו מעמד.
שאול יהלום: יש לו מעמד אבל אין לו מעביד.
אנה שניידר: יש לו מעביד, חבר הכנסת.
שאול יהלום: אז אני לא יודע אם חברי הכנסת מוכנים לזה.
שאול יהלום: אבל גם הם אני לא יודע אם יהיו מוכנים לזה שאם מחר יהיה להם משהו בעתיד, הם צריכים שיהיה להם מעמד מוסדי ולא חבר כנסת שהיום הוא פה ומחר הוא שם.
שאול יהלום: אני מסכים שהוועדה תבדוק הכל.
שאול יהלום: אדוני היו"ר אני חושב שהוועדה צריכה לבדוק הכל ובמגמה חיובית.
שאול יהלום: אני מוחה על דבר אחד, במשך כמה פעמים היה בסדר היום הנושא של מעמדתם ותנאי עבודתם של מנהלי הסיעות.
שאול יהלום: הדבר הזה נדחה מפעם לפעם ועולים נושאים דומים.
יוסי כץ: תנוח עליך דעתך, זה בטיפול מתקדם מאד.
שאול יהלום: לכן אני מבקש שהנושא הזה יקבל על אותה ועדת משנה.
נעמי חזן: לי יש שתי הערות והצעה מחודדת.
נעמי חזן: הערה ראשונה, אני חושבת שהכנסת עשתה טעות בזה שהיא לא נתנה מעמד קבע או מעמד מוסדר לעוזרים הפרלמנטריים.
נעמי חזן: זה נהוג אפילו לגבי מאבטחים במשרדי ממשלה.
נעמי חזן: אם אנחנו יכולים לקחת, לפחות פרק ממה שקיים במשרדי ממשלה לגבי מאבטחים ולהשליך את זה לגבי עוזרים פרלמנטריים, אז אולי הגיע הזמן שנעשה את זה.
שאול יהלום: זה נכון ששניהם בסיכון.
נעמי חזן: מאבטחים רק בסיכון כזה, ועוזרים פרלמנטריים בסיכון מכל הכיוונים.
נעמי חזן: נקודה שניה, הסיבה שזה לא נעשה והמעמד לא הוסדר, הסיבה המרכזית לא להעניק לעוזרים הפרלמנטריים את הזכויות האלמנטריות המגיעות להם, לכן, אם אנחנו לא משנים מעמד, לפחות אנחנו חייבים להשוות את הזכויות.
נעמי חזן: זה א', ב' מבחינת הצדק החברתי.
נעמי חזן: הצעה, כן לוועדת משנה, אבל אם ועדת המשנה הזו תעבוד שנתיים, אין לזה סיכוי, לכן ועדת המשנה צריכה להגיש המלצות תוך חודש, לא יותר מחודש.
אורי אריאל: אני מציע שהנושא הזה ייצא מהבית הזה לוועדה חיצונית.
נעמי חזן: אנחנו אמורים לדאוג לכל העובדים במדינה, אבל לעובדים שלנו- - -
יוסי כץ: אני לא מבין למה את מדברת ברשות הדיבור שלו?
אורי אריאל: צריך להוציא את זה מהבית הזה לוועדה חיצונית שצריך להגיד לה את הדרת הדיון, מה הנושאים ולתת לה גם זמן קצוב .
אורי אריאל: זו ועדה חיצונית, היא לא בהכרח תמשוך את זה אם היא תקבל הנחיה.
אורי אריאל: העיסוק של חברי הכסת תנאיהם, והעוזרים שלהם נמאס כבר לציבור.
אורי אריאל: אם רוצים לרדת הלאה במדרגות השפל הציבורי וההערכה הציבורית, אז זה אפשרי, עוד לא הגענו לתחתית לגמרי אנחנו רק ב- 40% ואפשר להמשיך.
אורי אריאל: אני מציע ועדה חיצונית שתהיה לה הגדרת תפקיד וזמן ושתדון בהחלט גם בדברים שנאמרו פה על ידי חברי הכנסת.
אורי אריאל: על מעמדם של העוזרים, מה שהיועצת המשפטית נגעה, למי הם כפופים, וגם לשכרם, תנאיהם והכל בהגבלת זמן.
אורי אריאל: זה אפשרי, זה יהיה יותר טוב לעוזרים ויותר טוב לכנסת.
זהבה גלאון: ראשית אני רוצה לתמוך בהצעתה של חברתי, חברת הכנסת חזן, להקים ועדת משנה שתתחום את פעילותה לחודש ימים, זו השורה התחתונה.
זהבה גלאון: אני רוצה להעיר שתי הערות, אני מודה שיש לי תחושה לא נוחה שאנחנו מעמידים את העוזרים הפרלמנטרים במצב שהם בכלל צריכים להודות לנו שסוף סוף באה ועדת גלנור שסדרה מה שסדרה וניסתה להגן למסד או לתת זכויות כאלה או אחרות.
זהבה גלאון: עכשיו כשהם בכלל "מעזים" להציע הצעות נוספות לשיפור תנאיהם, אז אנחנו באים אליהם בתחושה של "מי שמכם", איך אתם מעזים?
זהבה גלאון: כמעט אמרנו אתם לא מתביישים?
זהבה גלאון: זאת מבחינת התחושה שהייתה כאן באוויר.
זהבה גלאון: קודם כל אני רוצה להגיד שיפה עשתה ועדת גלנור, ואני חושבת שהגיע הזמן לעשות את זה.
זהבה גלאון: אבל כמו כל ועדה, יכול להיות שהיא לא נתנה את דעתה על הכל, ונוצר מצב שברגע שהוגדרו שני עוזרים, שעובדים על חמישה ימים בשבוע, יצאו דברים חסרים בזכויות שלהם.
זהבה גלאון: נראה לי לגיטימי, כמו כל גוף במדינה, שרוצה לשפר זכויות, נבחן אם יש מקום, אז בטח ישפרו.
זהבה גלאון: אני לא רוצה להיכנס לזה עכשיו, לי נראה שיש הרבה דברים שמצדיקים שיפור.
זהבה גלאון: אני לא רוצה להיכנס לתביעה פרטנית.
זהבה גלאון: לכן אני חוזרת לרישא של דברי, לתמוך בהצעתה של חברת הכנסת חזן.
מרינה סולודקין: אני רוצה לומר שהגיע הזמן לדון בעוזרים הפרלמנטריים, כי אני חושבת מזל שלכם שזה בארץ, כי הם לא עוזרים אישיים, הם יועצים שלנו.
מרינה סולודקין: אצלי עובדות עוזרות כשלאחת תואר שני מאוניברסיטה העברית ולשניה שני תארים מאוניברסיטת קישנייב, אחד מאוניברסיטה עברית, ועכשיו היא לומדת לתואר שלישי.
מרינה סולודקין: הן יועצות וכל אלה שעובדים אתנו, הם אתנו בכל דבר.
מרינה סולודקין: היחס אליהם כמו אל משרתים, זהו יחס מזלזל ואני חושבת שזה מנמיך את המעמד שלנו, של חברי הכנסת.
מרינה סולודקין: זה לא רק מעמד, זה גם התפקיד ומהות עבודה, הם מאד מקצועיים ואני חושבת שהגיע הזמן להעריך את זה גם במונחים כספיים וגם במונחים של מה ששמעתי היום גם ממך, אדוני היו"ר, זה לא ראוי.
אנה שניידר: אפשר לתת את זה להמלצות של ועדת אלוני, אבל להקים עוד ועדה חדשה.
יוסי כץ: אני לא פוסל את האפשרות שוועדת המשנה תגיע למסקנות מוסכמות, תעביר את זה לוועדת אלוני לאישור.
יוסי כץ: אני מציע בשלב הזה שנקים ועדת משנה.
יאיר פרץ: יכול להיות שוועדת המשנה תגיע להסכמות.
יוסי כץ: ועדת משנה בהרכב שלי כיו"ר, חבר הכנסת יהלום, חבר הכנסת פרץ, וחברת הכנסת חזן.
יוסי כץ: תומר ילווה את ועדת המשנה באופן קבוע.
יוסי כץ: מי בעד ועדת המשנה?
יוסי כץ: הצבעה בעד: רוב נגד: מיעוט ההצעה התקבלה.
גיא מרגליות: נרשמתי גם לדבר, למה אני לא יכול לדבר?
גיא מרגליות: אנחנו רוצים גם נציגים בוועדה.
יוסי כץ: יזמנו אתכם וישמעו את דבריכם.
יוסי כץ: חזרה לנושא 2- בקשות להקדמת דיון בהצעות חוק פרטיות - הצעת חוק איחוד המועצות דליית אל כרמל ועוספייה, התשס"ב- 2001
יוסי כץ: חבר כנסת איוב קרא, הגשת בקשה לפטור מחובת הנחה אחרי שעבר המועד.
יוסי כץ: ביקשתי שיסבירו לעוזרים שלך, הנושא של פטור מחובת הנחה, אתה צריך לשבת לנו על הורידים, כי אם זה לא נדון תוך יומיים אז אין לנו סמכות.
יוסי כץ: מהסיבה הזו אני שם הרבה פעמים את הנושא על סדר היום רק כדי שנהיה בלוח הזמנים, ודוחה את זה לשבוע הבא, זה להשכלה הכללית.
יוסי כץ: אתה פנית ליו"ר הכנסת בהתאם לסמכותו, יושב ראש הכנסת ענה לך שהוא לא קבע מועד.
יוסי כץ: את הצעת החוק הזו הגשת ב- 11 לנובמבר, הצעת חוק איחוד המועצות המקומיות דליית אל כרמל ועוספייה.
יוסי כץ: איך אנחנו מבחינת הפרוצדורה?
אתי בן יוסף: הוא כבר פנה ליו"ר הכנסת, הוא הגיש ערעור והערעור חזר אלינו, עם התשובה של יו"ר כנסת.
יוסי כץ: צריך להגיש ערעור פורמלי?
אנה שניידר: לא, אם הוא פנה לוועדת הכנסת, זה מספיק, אבל אני לא חושבת שלגופו של עניין יש דחיפות מיוחדת בעניין הזה, זו עמדתי.
יוסי כץ: מדוע אם כן?
איוב קרא: אני חושב שהאוכלוסיה הדרוזית בישראל זה המיעוט היחידי שנשאר לויאלי ונאמן למדינת ישראל בתקופה קשה זו, ואין להם אף עירייה.
איוב קרא: הצעת החוק הזו מקנה בפעם הראשונה בהיסטוריה עירייה לאוכלוסיה הדרוזית.
אורי אריאל: מה זה עירייה?
יוסי כץ: אם יהיה איחוד של עוספייה ודליית- אל כרמל.
יוסי כץ: דרך אגב, מה עמדת ראשי הרשויות?
יוסי כץ: הם תומכים?
יוסי כץ: יש עמדת ממשלה?
יוסי כץ: מי מייצג אותה?
יחזקאל לביא: אני מייצג לצורך זה גם את משרד המשפטים.
יחזקאל לביא: לעמדה שלנו יש שלושה סעיפים.
יחזקאל לביא: הראשון, הופכים פה למעשה עניין שהוא כללי לחוק פרטי, עם זה יש בעיה מבחינה קונסטטוציונית.
יחזקאל לביא: הבעיה השניה היא שכיום קיים תהליך בנושא הזה.
יחזקאל לביא: ישנו תהליך שכתוב בחוק ואומר ששר הפנים צריך למנות ועדה, למעשה מפקיעים את סמכויותיו של שר הפנים לצורך העניין הזה.
יחזקאל לביא: הוועדה הזו היא ועדה בלתי תלויה שבודקת את העניין- - -
איוב קרא: הייתה כבר ועדה שהחליטה כבר.
יחזקאל לביא: הוועדה הייתה של השלטון המקומי, לא ועדה שהוקמה במסגרת החוק.
יחזקאל לביא: צריך להקים פה ועדה חוקית, וועדת חקירה שתבצע את הפעולות האלה.
יחזקאל לביא: אם אכן התושבים במקום ירצו, משרד הפנים הוא בדרך כלל בעד איחוד רשויות, הוא לא נגד, בל צריך לשמוע גם את הנציגים במקום מלבד ראשי הרשויות המקומיות, שלהם יש עמדה.
יחזקאל לביא: הנושא השלישי, העניין נוגע למספר משרדים, ולא קבלנו מהם חוות דעת.
יוסי כץ: יש לי הצעה בשבילך חבר הכנסת קרא, אתה ממילא עסוק בשבוע הבא.
יוסי כץ: ניתן לך פטור מחובת הנחה, אבל תעלה את זה בעוד שבועיים.
שאול יהלום: ישנו עוד נושא שאדוני הבטיח להעלות אותו וזה הזכות של שאירי חברי כנסת לגמלה.
יוסי כץ: אני עדיין לא נועל את הישיבה.
יוסי כץ: בכפוף להצהרה של חבר הכנסת קרא להעלות את זה בעוד שבועיים, מי בעד מתן פטור מחובת הנחה?
יוסי כץ: הצבעה בעד: רוב נגד: מיעוט בקשת הפטור מחובת הנחה התקבלה, הבקשה תועלה בעוד שבועיים.
יוסי כץ: שונות א.
יוסי כץ: זכות שארי חברי כנסת ותיקים לגמלה
יוסי כץ: עכשיו לנושא שאירי הכנסת.
שאול יהלום: אני מדבר על חברי הכנסת מהדור הקודם, עד תחילת קרנות הפנסיה החדשות, שחבר כנסת חדש מבוטח בהם.
שאול יהלום: אני אגיד על קרנות הפנסיה החדשות, אם חבר הכנסת, קורה לו משהו אחרי חצי שנה והוא נפטר, שאירו מקבלים גמלה לפי תקנות קרנות הפנסיה.
שאול יהלום: זה יכול להגיע עד 100% במספר ילדים מסוים, האלמנה מקבלת 60%, ואחר כך כל ילד 15%, אני לא זוכר בדיוק את הסכומים אבל ניתן לבדוק אותם.
שאול יהלום: לעומת זאת, כאשר חבר כנסת מהדור הישן, אם הוא נפטר, משפחתו לא זכאית לשום גמלה על סמך גמלת השאירם, אלא היא מקבלת את הגמלה כאילו הוא יצא לגמלאות באותה שעה.
שאול יהלום: נניח שהוא עבד שתי קדנציות, אז היא תקבל 3%.
שאול יהלום: היא תקבל מה שמגיע לחבר כנסת אחרי קדנציה וחצי, 2% לשנה, ועוד שנה נניח זה 10%, זה מה שהיא תקבל ולא 60%.
שאול יהלום: אין שום מקום עבודה מסודר בעולם שזה כך.
יוסי כץ: איך זה בחוק שירות המדינה-גמלאות.
תומר רוזנר: השאר מקבל 60% ממה שהזכאי לגמלה היה מקבל.
תומר רוזנר: אם חבר הכנסת היה מקבל 10%, לפי שירות המדינה, האלמנה הייתה צריכה לקבל 6%.
תומר רוזנר: 60% מהגמלה שהוא היה זכאי לה.
שאול יהלום: מה פתאום, אין דבר כזה בעולם.
שאול יהלום: איך זה בקרנות הפנסיה החדשות?
אנה שניידר: בפנסיה צוברת צריך לראות את הסכם, אי אפשר לדעת בדיוק, זה לפי הפרשות.
יוסי כץ: אני מציע שלקראת ישיבה שתתקיים בעוד שבועיים, המחלקה המשפטית תכין רק בנושא הזה חוות דעת משפטית ואנחנו נדון עליה פה.
אנה שניידר: גם שירות המדינה, גם חברי הכנסת וגם פנסיה צוברת.
שאול יהלום: אני מציע להשוות את החדשים לישנים.
אנה שניידר: קודם כל אנחנו צריכים לראות מה יש לישנים ולעובדים בשירות המדינה, וגם מה יש בתוך הפנסיה הצוברת, אז נפרוש את זה בפניכם ותחליטו.
אנה שניידר: מימון שפה זרה לחברי כנסת
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: נושא נוסף לשונות, בכנסת הקודמת התקבלה החלטה, שחברי כנסת שיש להם זיקה הדוקה לפעילות בינלאומית, כמו, סגני יושבי ראש, יושבי ראש ועדות, חברי משלחות פרלמנטריות וכיוצא באלה, הכנסת תממן להם מימון שפה זרה בסכום של 3,000 ₪.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: כשחבר כנסת פנה לגזברות, התברר שבשום מקום אין אמירה מפורשת של ועדת הכנסת בנושא הזה.
אנה שניידר: לימוד שפה זרה או לימוד שפה אנגלית.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: לימוד כל שפה, יכול להיות שיש מישהו שעובד בעיקר עם חבר המדינות, והוא ירצה רוסית.
אנה שניידר: אבל יש החלטה במסגרת קשר עם הציבור שניתן לממן- - -
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אני יודע את זה שניתן לממן שפה זרה לכל אחד, פה מדובר על בעלי תפקידים בכנסת, שהכנסת אומרת בגלל שאנחנו גורמים לכם להיפגש עם גורמים בינלאומיים, אנחנו מעונינים שתלמדו.
אנה שניידר: זאת אומרת שאתם מגבילים את זה רק לבעלי תפקידים מסוימים.
שאול יהלום: אני רוצה להעיר על זה.
שאול יהלום: אני נגד אפליה בין חברי הכנסת, זאת אומרת שנוצר מצב מצחיק שלא רק שחבר כנסת, שבגלל קשרים או תפקיד או אני לא יודע מה, יוצא הרבה לחו"ל, אז עוד נותנים לו 3,000 שקל מתנה.
שאול יהלום: אני אומר, הכסף הזה הוא מתנה, אני דווקא בעדו אז אני לא רוצה לומר את המילה מתנה, אבל הוא תוספת בגלל שלא מונעים ממנו ללמוד.
שאול יהלום: הרי הוא יכול להוציא מקשר עם הבוחר להוציא 30,000 שקל וללמוד, על חשבון מחשב, על חשבון דברים אחרים.
שאול יהלום: כאן אומרים, אתה מקבל תוספת.
שאול יהלום: אני אתן דוגמא מעצמי, כיו"ר סיעת המפד"ל, המון באים מחו"ל, או שולחים e.mail ורוצים לשמוע את דעתי, ואני צריך את האנגלית לא פחות משר אם אני חוסך כסף לכנסת ולא שומע לחו"ל, ולא נסעתי אפילו נסיעה אחת על חשבון הכנסת.
שאול יהלום: לכן אני אומר, אני בהחלט מקבל שחבר כנסת תהיה לו תוספת ללימוד שפה זרה, אבל שכל חבר כנסת שירצה לנצל את זה, יוכל לנצל.
א' האן: מה שדוד לב העלה זה סיפור אחר.
יוסי כץ: ההצעה שלי היא שאנחנו נאשרר את הנוהל הקיים ונפנה ליו"ר הכנסת בהמלצה להחיל את זה על כל חברי הכנסת.
שאול יהלום: אז למה ליו"ר הכנסת?
שאול יהלום: שוועדת הכנסת תהיה המוסמכת לא יו"ר הכנסת, מה אתה פוחד ממנו הוא עסוק בקלפיות?
א' האן: יש פה שני דברים, אתה מציע להוסיף עוד 3,000 שקל לכל חבר כנסת לקשר עם הציבור.
שאול יהלום: רק אם הוא מנצל את זה ללימוד שפה.
שאול יהלום: אתם יכולים גם להציע מבצעים.
א' האן: זה קשר עם הציבור, זה סיפור אחר.
שאול יהלום: אני לא מציע לקשר, אני מציע 3,000 שקל אם הוא ירצה להשלים, שישלים, אבל אני מציע את זה רק ללימוד שפה.
א' האן: אבל זו תוספת לכל דבר, אני צריך לתקצב מתקציב הכנסת ולהוסיף לכל חבר כנסת אופציה של 3,000 שקל ללימוד שפה.
א' האן: זה דבר צריך לבוא בתקציב הכנסת שיידון בוועדה המשותפת כאן תוך שבוע שבועיים.
א' האן: מצד שני, היה נוהג, נהגנו כך מלפנים, שאושר על ידי יו"ר הכנסת הקודם, משום מה התברר לנו שהנוהג שקיים לא עבר את ועדת הכנסת.
א' האן: זו הייתה החלטה של- - -
שאול יהלום: מה היה הנוהג הקיים?
שאול יהלום: מי קבע?
שאול יהלום: אתה כמזכיר הכנסת צריך לדאוג שלא תהיה אפליה בין חבר כנסת אחד למשנהו, אני מתפלא שאתה מגן בכלל על העניין הזה.
שאול יהלום: אתם כמנגנון הכנסת צריכים להיות נקיים מהעניין הזה, ואתם צריכים לדאוג שכל חבר כנסת יהיו לו אותם זכויות.
שאול יהלום: אתה יכול להגיד קריטריונים שונים, אבל לא לאחד יהיה 3,000 ולאחד לא.
שאול יהלום: למה בוועדת נסיעות אני לא נוסע, ואם אני אסע עשר פעמים אז אני אהיה בקריטריונים שבהם אומר "מטילים עלי".
אנה שניידר: אני גם סבורה שאין מקום להפלות בין חברי הכנסת כי קודם כל כשמגדירים בעלי תפקידים אז יושבי ראש ועדות?
אנה שניידר: יושבי ראש אגודות ידידות?
אנה שניידר: הייתי אומר שאין מקום להבחין, אלא שזה לא צריך להיות תוספת לקשר עם הציבור, אלא כל חבר כנסת שהולך ללמוד בפועל, הכנסת תממן לו את הלימודים.
אנה שניידר: לא שתינתן לו מתנה של עוד סכום כסף לצורך לימוד השפה, אלא שבפועל ילמד ואז היא תממן.
שאול יהלום: צריכה להיות הגבלה כי זה סכום שיכול להגיע לסכומים גדולים.
יוסי כץ: הגבלה עד 3,000.
אנה שניידר: יכול להיות שתהיה הגבלה.
שאול יהלום: לכן, אם אני רוצה לנצל את הקשר עם הבוחר, אז מה זה 3,000 ₪? זה 20 שיעורים.
שאול יהלום: אדם שרוצה ללמוד, לא מספיקים לו 20 שיעורים.
שאול יהלום: לכן ה- 3,000 כבודם במקומם מונח, והכנסת מכריחה למעשה את חבר הכנסת כי היא מייעדת וצובעת, אז זה טוב מאד שנלמד אנגלית כדי שלא נהיה בורים וכשבאים אנשים מחו"ל לא נדע לפתוח את הפה.
שאול יהלום: לכן אני חושב שכן צריכים להגביל.
אנה שניידר: להגביל כן, אבל לא להוסיף את זה כאילו סכום גלובלי לתקציב.
שאול יהלום: אם זה לא מונע מדף לבוחר- --
אנה שניידר: בוודאי שלא, אבל אני רוצה למנוע מצב שהוא ירצה ללמוד אז הוא ילמד, ואם הוא ירצה הוא ירכוש עוד- - -
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: חבר כנסת שיפנה ויגיד שהוא רוצה ללמוד, עד מבלה של 3,000 לשנה, יוכל ללמוד והכנסת תשלם לאותו בית ספר ששם הוא לומד.
תומר רוזנר: אז יש את עניין המס.
שאול יהלום: על המס היית צריך לחשוב קודם.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: נקודה נוספת שהועלתה כאן הייתה של חברי כנסת שלמדו בקבוצות, וגם קבלו מימון.
שאול יהלום: ללא קשר.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: ללא קשר.
שאול יהלום: אני חושב שכל השתלמות של מנגנון הכנסת או יושבי ראש הכנסת אם זה אנגלית או תולדות הפרלמנטריזם או שפעם היועצת המשפטית תרצה להעביר לנו קורס במשפטים, צריך לכסות את זה כמו כל השתלמות.
שאול יהלום: אני חוב שזה ברור.
אנה שניידר: שלי זה יהיה חינם, כי זה במסגרת תפקידי.
יוסי כץ: את יכולה לנסח את החלטה כך שלא יתווסף פתאום 3,000 שקל כפול 120 לתקציב, שזה סתם מנפח את התקציב, אלא לקבוע החלטה שבה חברי כנסת שישתלמו בשפה זרה יקבלו מימון של הקורס, בלי קשר לתפקידם במגבלה של לא יותר מ- 3,000 שקל.
יוסי כץ: יותר מזה, הם יצטרכו להשתמש בתקציב השנה הנוכחית.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: עדיף שהכנסת תשלם ישירות לבית הספר.
שאול יהלום: זה לא מס זו השתלמות.
אתי בן יוסף: אבל אם זה עולה 5,000, אז הכנסת נותנת 3,000 והוא משלים את השאר.
שאול יהלום: הכנסת תגלם את הוצאות המס, זה חלק מההחלטה.
אנה שניידר: כי לצורך מס הכנסה יש הבחנה בין רכישת מקצוע חדש לבין שמירה על הקיים.
אנה שניידר: אם מישהו לומד שפה שהוא לא מכיר, אז בעצם זה חייב במס.
יוסי כץ: זו החלטה שלנו ואנחנו אישרנו את זה.
יוסי כץ: מימון אימוני חברי כנסת בכלי יריה לצורך הגנה.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: דבר נוסף, הייתה החלטה מנהלית שלנו, שחברי כנסת שרוצים לקחת נשק יוכלו להתאמן, הם חייבים להתאמן, וקצין הכנסת ארגן שהם יוכלו להתאמן בחברה כלשהי.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: קפץ עלינו רוגזו של היועץ המשפטי לענייני מנהל ואמר זו לא ועדת הרכישות, החלטה כזו צריכה לקבל ועדת הכנסת.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: זה כמו לימוד שפה, ועדת הכנסת צריכה לקבל החלטה לגבי אימון חברי כנסת בכלי יריה לצורך הגנה.
שאול יהלום: צריך את זה.
אנה שניידר: אם אתם מאשרים באופן עקרוני שוועדת הכנסת מאשרת לאפשר לחברי כנסת להתאמן בנשק על חשבון הכנסת, האימונים נעשים בחברה פרטית שדורש תמורה עבור כך.
אנה שניידר: שוב, זה יהיה כמו אותה השתלמות, לא תוספת בתקציבו של חבר הכנסת, אלא מימון של הכנסת.
יוסי כץ: הוועדה מאשרת מימון אימון במטווחי ירי לאותם חברי כנסת- - -
שאול יהלום: ללא הגבלה?
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: הוועדה מאשרת לחברי כנסת לעבור אימונים בחברות ללא הגבלה?
יוסי כץ: בהתאם לקביעת קצין הכנסת.
שאול יהלום: אם אני רוצה אימון אינטנסיבי יותר, הוא יגיד לי לא?
יוסי כץ: בהתאם למקובל ולפי קביעת קצין הכנסת.
שאול יהלום: אם אדם ירצה להתאמן יותר, הוא יוכל להתאמן יותר, ועל חשבון הכנסת.
יוסי כץ: אנו לא נממן אימונים של חבר כנסת לקראת האולימפיאדה הבאה.
יוסי כץ: נחנו מגבילים את זה בהתאם לקביעת- - -
שאול יהלום: לדעתי 1000 ₪.
יוסי כץ: הגבלה לא בסכום, אלא בהתאם לנדרש.
שאול יהלום: יש כאן שני דברים, כשאדם מחדש את רשיון הנשק, רק לכמה שנים, הוא חייב לעבור מטווח וזה עולה סכום מסוים.
יוסי כץ: וזה ברור שנכנס.
שאול יהלום: זה נכנס וזה בסדר.
שאול יהלום: זה כדי לירות 50 כדורים כדי לראות שאתה יודע לא לירות הפוך.
שאול יהלום: חבר כנסת יכול לומר שיש קורס יותר אינטנסיבי שעולה 500 ₪, קצין הכנסת צריך לבדוק את זה, אבל השאלה היא אם הכנסת תממן את זה או לא, זו השאלה.
יוסי כץ: אני מצטער, אבל כל מה שהוא מעבר לנדרש על פי החוק, תחזרו אלינו.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: עצם העמדת כלי נשק בידי המשמר לחברי נשק, טעון גם אישור?
תומר רוזנר: לא, אלו כלים של המשמר.
יוסי כץ: אנחנו פותחים בדיון.
יוסי כץ: האם יש כאן נציגי ארגונים?
אתי בן-יוסף: יש.
יוסי כץ: אוקיי.
יוסי כץ: רבותי, כרבע שעה עשרים דקות מוקדשים לשמיעת טענותיהם של הארגונים השונים.
יוסי כץ: אנחנו מתחילים מהסתדרות הרוקחים, בבקשה.
אבשלום וילן: כבוד היושב ראש, שאלה לסדר.
יוסי כץ: אני אבהיר את הסדרים.