GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אריה האן: מי יכין את ההוכחות הכספיות?
אריה האן: רשות השידור או אנחנו?
יוסי כץ: רשות השידור תציג לכם.
חנה מצקביץ': אני רוצה לומר שבגלל המצב האבסורדי הזה של הסכם שמעוגן בחוק, למעשה מה קורה?
חנה מצקביץ': ההסכם מוארך כמו שהוא והכנסת לא מסכימה לשינויים שרשות השידור רוצה להכניס.
אתי בנדלר: רק פסקה 1.
אתי בנדלר: פסקה 2 נמחקת.
יוסי כץ: כן ואני רוצה שזה יהיה ברור שזה בהסכמת שני הצדדים.
חנה מצקביץ': אז אולי במקום בסעיף (2), אלא אם כן יסכימו הצדדים לתקן את ההסכם, יהיה "בשינויים המתחייבים".
יוסי כץ: סליחה, חבל להתווכח.
יוסי כץ: סעיף 2 לא נכנס.
יוסי כץ: נכנס בהסכמה של כל הצדדים רק סעיף קטן (1) ואני מעמיד את זה להצבעה.
יוסי כץ: מי בעד הסעיף הזה ירים את ידו.
אפי אושעיה: סיעות מרץ, חד"ש ותע"ל הגישו ליושב ראש הכנסת הצעה להביע אי-אמון בראש הממשלה בשל התקפות הטרור חסרות התקדים על ישראל והחלטת הממשלה לראות הרשות הפלסטינית "יישות תומכת טרור" שיש לפעול נגדה בהתאם.
בשעה 14: אדוני סגן המזכיר.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: ההצעה היא הודעות סיעות במסגרת של שלוש דקות לכל סיעה.
אפי אושעיה: אם כן, אני מעלה להצבעה את ההצעה – הודעות סיעתיות במסגרת שלוש דקות לכל סיעה.
אפי אושעיה: בעד – 1 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה למסגרת דיון להצעות להביע אי-אמון בראש הממשלה של הודעות סיעתיות במסגרת שלוש דקות לכל סיעה נתקבלה.
אפי אושעיה: חבר הכנסת עבד אלמאלכ דהאמשה הגיע בתום הישיבה והוסיף את קולו בעד.
אפי אושעיה: שלום לכולם, אני פותח את ישיבת ועדת הכנסת.
אפי אושעיה: הנושא הראשון שעל סדר היום הוא: ערעורים על החלטת יושב ראש הכנסת והסגנים שלא לאשר דחיפות הצעה לסדר היום של חבר הכנסת אחמד טיבי בנושא: "מעורבות לשכת ראש הממשלה בתכני השידור בערוץ 1 ובראיון עם ערפאת".
אפי אושעיה: חבר הכנסת טיבי לא נמצא ולכן אנחנו לא דנים בנושא זה.
זבולון אורלב: קבוצה של חברי כנסת הגישה בקשה לאשר הצעה דחופה ומנימוקים שלא ברורים לי הבקשה הזאת לא אושרה.
זבולון אורלב: אנחנו חושבים שההצעה הזאת ראויה להיות מאושרת מפני שהנושא אקטואלי ודחוף, הוא עומד על סדר יומו של הציבור הישראלי, הגישו את ההצעה מכל צידי הקשת הפוליטית ולא רק מצד אחד ולכן אני חושב שזאת תהיה טעות אם הכנסת לא תעסוק בנושא שעומד על סדר היום, מעניין את כולם, חם וממש אימננטי לתפקידה של הכנסת.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני רוצה להסב את תשומת לב כולם שסדרי היום של הכנסת השתנו בשבוע הזה בגלל חג החנוכה.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: אנחנו יושבים בישיבות קצרות ומקוצרות.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: העניין הזה נדון, נשמע מכל הצדדים וגם הוצבע בנשיאות.
זאב בוים: יש להבדיל בין חנוכה לבין העניין המהותי.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: יש שני נושאים, חנוכה ונושא ענייני.
זאב בוים: עכשיו אתה עוזב את מעמדך כחבר הנשיאות.
אברהם הירשזון: דעתי שונה מדעתו של זבולון, שחושב שהראיון הזה לא היה צריך להיות משודר.
אברהם הירשזון: אני חושב שחשוב מאד שערפאת הוצג במערומיו, אבל מה?
אברהם הירשזון: ישנה בציבור הישראלי דילמה בנושא הזה ואתה שומע את הדברים האלה בכל מקום שאתה הולך אליו.
אברהם הירשזון: לכן לא ייתכן שדווקא הכנסת לא תדון בנושא הזה.
אפי אושעיה: חברי הכנסת, אנחנו מצביעים על העלאת הנושא לדיון בשבוע הבא.
אפי אושעיה: בעד – 7 נגד – מיעוט נמנעים – אין הצעתו של חבר הכנסת אורלב אושרה להעלאה לדיון במליאה.
אפי אושעיה: ההצעה לסדר היום של חבר הכנסת אורלב תועלה לדיון במליאה בשבוע הבא.
אפי אושעיה: הצעתו של חבר הכנסת אופיר פינס יורדת.
אפי אושעיה: יש הצעה לסדר היום והוא מושך את ההצעה.
מיכאל קליינר: אף אחד לא זוכר אותי מגיש ערעור על דחיית הצעה לסדר היום.
מיכאל קליינר: אני לא מאלה שמגיש ערעורים ואם דוחים הצעה, לא נורא, אבל הפעם זה חבל כי להתבטאויות של טיבי וברכה אפשר להסכים או לא, אבל זה נושא שעל סדר היום והוא מסעיר את הציבור.
מוחמד ברכה: זה לא נושא שמסעיר את הציבור כי עובדה שלא קיבלתי אף איום אחד לשם שינוי.
מיכאל קליינר: ראיתי את הנושאים שאושרו ואני חושב שהנושא הזה אקטואלי ועומד בכל הקריטריונים.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: לא יכול להיות שכל הנשיאות תשב ותצביע, והנושא הזה הוצבע פעמיים.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: הנשיאות סבורה שהנושא איננו מסעיר את הציבור, הנושא איננו ראוי לדיון במליאת הכנסת, הנושא מופרך מעיקרו והמעורבים דיברו עליו בתקשורת ובכל מקום.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: זה לא נכון להעסיק את הכנסת בנושא כהצעה דחופה לסדר היום.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: בנוסף לזה אנחנו נמצאים בחנוכה וסדר היום מקוצר.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: לא יכול להיות שבנשיאות יצביעו פעם ופעמיים בנושא ולאחר מכן כל הנושאים יאושרו פה, בוועדת הכנסת.
אפי אושעיה: חברי הכנסת, מי בעד להעלות את הנושא על סדר היום של הכנסת?
אפי אושעיה: בעד – 5 נגד – 5 נמנעים – אין הצעתו של חבר הכנסת קליינר לא אושרה להעלאה לדיון במליאה.
אפי אושעיה: הצעתו של חבר הכנסת קליינר לא אושרה להעלאה לדיון במליאת הכנסת.
אברהם הירשזון: אני מבקש רביזיה בהצבעה הזאת.
מרינה סולודקין: יש לנו מצב איום.
מרינה סולודקין: כל חמש דקות מטלפנים אנשים שלא קיבלו סיוע בשכר דירה ומדובר במאה אלף איש.
מרינה סולודקין: הפסקנו לעבוד בסיעות ישראל בעליה ובישראל ביתנו ובגלל שיש הקפאת כסף לישיבות, ליצמן מקפיא את הכסף לסיוע בשכר דירה.
מרינה סולודקין: יש ציבור קשישים, אימהות חד הוריות, עולים שמקבלים עזרה בדיור וזה מאד קשה לאנשים.
מרינה סולודקין: אני אומרת לכם שאתם בלמתם את כל פעולות הכנסת בגלל שהיושב ראש לא איפשר לי לעשות שאילתה בעל פה גם בנושא הזה.
אברהם פורז: את מי רצית לשאול?
אברהם פורז: את יולי אדלשטיין?
מרינה סולודקין: את שר האוצר.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: הנושא אמנם חשוב ומעסיק את הציבור ודוח העוני נדון היום בכנסת גם מצד אחר.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: הנושא עצמו נדון בשאילתה בעל פה של חברת כנסת אחרת, שהגישה כנראה לפני חברת הכנסת סולודקין והנשיאות לא מצאה לנכון להכליל אותו.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: אפשר להתבטא בעניין הזה גם תוך כדי הדיון על דוח העוני.
אפי אושעיה: מי בעד העלאת הנושא לסדר היום של הכנסת?
אפי אושעיה: בעד – רוב נגד – מיעוט מתנגדים – אין הצעתה של חברת הכנסת סולודקין אושרה להעלאה לדיון במליאה.
אפי אושעיה: הנושא אושר לדיון במליאה.
מרינה סולודקין: אני מבקשת שהנושא יעלה עוד השבוע.
גאולה רזיאל: אם יתאפשר.
החוק הבאות: הצעת חוק לעידוד השקעות הון (תיקון – קביעת העיר עכו כאיזור עדיפות לאומית א'), התשס"ב-2001, של חבר הכנסת יוסי שריד – בקריאה טרומית.
אפי אושעיה: חבר הכנסת יוסי שריד מבקש פטור מחובת הנחה לתת מעמד של עדיפות לאומית א' לעיר עכו.
אפי אושעיה: יש תקנון, אבל חובתה של ועדת הכנסת לדון אחרת הנושא נופל.
אפי אושעיה: אנחנו לא מצביעים היום אלא אני מעלה את זה לסדר היום של הוועדה.
אפי אושעיה: היום ידברו נציגי האוצר ובשבוע הבא יימשך הדיון.
שאול יהלום: חוק הנגב לא קבע שום דבר לעניין הזה?
אנה שניידר: עם כל הכבוד, כבר נעשו דברים כאלה בתחומים אחרים.
אנה שניידר: הקלות במס הכנסה, למשל, לישובים מסוימים, הוכנסו לחקיקה ראשית למרות שהסמכות המקורית היא של השר בתקנות.
אנה שניידר: לכן זה לא נימוק חזק לנושא עצמו.
אנה שניידר: גם עכו עצמה הוכנסה בנושא מס הכנסה.
יואל נווה: עכו סמוכה מאד למפרץ חיפה וצריך להבין שנתינת מעמד איזור פיתוח א' לעכו יוצרת מצב שבו מי שייפגע מזה בעיקר אלה אותם ישובים בגליל, שהם יותר מרוחקים מחיפה, כגון כרמיאל, נהריה וישובים בפריפריה היותר רחוקה.
אברהם פורז: החוק של אזולאי לא פותר את הבעיה?
אנה שניידר: זה נותן הקלות במס הכנסה.
יואל נווה: העניין הזה יצר בעיה מאד גדולה בעכו.
יואל נווה: מי שחשב לפתור בעיה אחת בעכו, יצר בעיה אחרת.
אברהם פורז: אני מבין שיש לכם עמדה נגד החוק, מה אכפת לכם לדון בזה יותר מוקדם?
יואל נווה: הצו בתוקפו עד סוף פברואר.
יואל נווה: אושר לאחרונה מעמדם של איזורי עדיפות כאלה ואחרים, חלקם בגליל לדוגמה.
יואל נווה: זה אושר בצו זמני והממשלה צריכה להביא לוועדת הכספים מפה חדשה, שעליה היא עובדת.
יואל נווה: לכן אנחנו חושבים שבכל מקרה, גם אם הדבר הזה ראוי וגם אם לא ראוי, השיקול הזה צריך להינתן לממשלה במועד שבו היא תביא את המפה החדשה לדיון כולל ולא בעניין פרטני.
יואל נווה: החקיקה כרגע בנקודת הזמן הזאת יכולה לחבל ולא להועיל.
דיאנה ירום: השאלה היא אחרת, חבר הכנסת פורז.
דיאנה ירום: הכלל בכנסת אומר 45 ימים.
דיאנה ירום: השאלה היא למה לתת פטור מחובת הנחה, כלומר למה לקצר?
אברהם פורז: 45 יום נועדו כדי לאפשר לממשלה לדון בעניין.
אברהם פורז: הרי יש לכם דיעה נחרצת נגד, מה אכפת לכם שידונו בזה מחר ואתם תגייסו רוב?
דיאנה רום: תאשרו כל הצעת חוק ואנחנו נצטרך תוך שעתיים לשבת ולארגן עמדה.
אברהם פורז: בעניין הזה ברור שאתם נגד וחבל אפילו לדון.
דיאנה ירום: יואל נווה אמר שאנחנו עסוקים עכשיו בהכנת מפה חדשה.
דיאנה ירום: יהיו לנו השיקולים שלנו ונציג אותם.
דיאנה ירום: 45 יום לממשלה זה דבר סביר והחוק הזה לא ישנה דברים מהיום למחר.
אברהם פורז: מה אכפת לכם שידונו בזה קודם?
אברהם פורז: ממילא אתם נגד.
דיאנה ירום: אם אתה רוצה לחרוג מהתקנון השאלה היא למה זה דחוף?
דיאנה ירום: למה אי אפשר לחכות 45 יום?
אפי אושעיה: תודה רבה לנציגי האוצר.
אפי אושעיה: המשך הדיון וההצבעות בשבוע הבא.
אפי אושעיה: הצעת חוק תיקוני חקיקה בתחום התקשורת (טלוויזיה ורדיו) הוראות שונות – התשס"ב-2001, של חבר הכנסת אברהם פורז – בקריאה טרומית.
אפי אושעיה: הצעת חוק תיקוני חקיקה בתחום התקשורת (טלוויזיה ורדיו) הוראות שונות – התשס"ב-2001, של חבר הכנסת אברהם פורז, בבקשה.
אברהם פורז: אדוני היושב ראש, בחוק ההסדרים, שכולכם נזקקתם לו יותר מפעם אחת, היה פרק תקשורת שהטיפול בו מאד דחוף ואני אסביר מדוע.
אברהם פורז: עכשיו אנחנו יודעים שבערוץ השלישי יש שני זכיינים והם רוצים להתאחד אבל הם לא יכולים להתאחד.
אברהם פורז: הזכיינים של הערוץ השני גם לא יכולים להתאחד והם גם לא יודעים אם יאריכו להם את הזכיונות או לא, אם יעברו למשטר של רשיונות או לא.
אברהם פורז: הסוגיות האלה טעונות פתרון דחוף ולא יכולות להמתין עד שתיושב המחלוקת בין שר האוצר לבין יושב ראש הכנסת בשאלה לאיזו ועדה עוברים החוקים האחרים.
אברהם פורז: העתקתי את ההצעה הממשלתית מילה במילה.
אברהם פורז: ביקשתי שיקפידו גם על הפסיקים ועל הניקוד.
אברהם פורז: אפילו את דברי ההסבר העתקתי בגלל שהיתה לי הסכמה גם בממשלה, שההצעה הזאת תעבור לוועדה מיוחדת שתקום אחרי שהצעת החוק תעבור בקריאה מוקדמת.
אברהם פורז: אני מתחייב, וכך אמרתי ליוסי כץ, שאחרי שהצעת החוק תעבור בקריאה מוקדמת, אני אבקש שמישהו מחברי הכנסת יציע ועדה אחרת ממני כדי שהנושא יגיע לכאן ופה נוכל להקים את אותה ועדה שהסכמנו עליה – שלושה נציגים מוועדת הכספים, שלושה נציגים מוועדת הכלכלה ושלושה נציגים מוועדת החינוך ונטפל בזה.
אברהם פורז: זה עניין דחוף שלא סובל דיחוי.
זאב בוים: אתה תוכל לטפל בזה יותר מהר יותר ממה שזה יטופל במסגרת חוק ההסדרים?
אברהם פורז: ממילא זה היה צריך להגיע אליי.
אברהם פורז: היתה הסכמה שהנושא הזה עובר בכל מקרה לוועדה משותפת.
אברהם פורז: אני מציע שלא נחזיק את הפרק הזה בן ערובה על בעיות אחרות שלא נפתרו.
אברהם פורז: יש פה בעיות דחופות שחייבים לתת להם פתרון.
זאב בוים: אגב, זה יכול להיות מסלול עוקף לגבי כל התחומים ואז זה לא יהיה תלוי בבורג או בסילבן שלום או באחרים.
אברהם הירשזון: אל תשכח שבנושא הזה מושקע כסף רב של אנשים, שלקחו הלוואות מהבנקים.
אברהם פורז: חוק התקשורת ידוע כתיקון הגדול לחוק הבזק ועכשיו כולם שמחים שהוא התקבל.
אברהם פורז: היה ויכוח אין סופי בין האוצר למשפטים לתקשורת ואי אפשר להביא אותו לכנסת.
אברהם פורז: לקחתי את הצעת משרד התקשורת, הכנתי אותה, שמתי אותה לקריאה מוקדמת, היא עברה קריאה מוקדמת וראה זה פלא, פתאום הממשלה הגיעה עם הצעה משלה.
אברהם פורז: זה שהמשרדים רבים ואנחנו רבים עם הממשלה לא מצדיק שאנחנו נגרום נזק.
אברהם פורז: אם בעלי הזכיונות בערוץ השני יודעים שיש מכרז ואין להם ביטחון, הם לא ייכנסו לרכישות ולהפקות.
אברהם פורז: הפקה של סדרת טלוויזיה היא לא מהיום להיום וכרוכה בהשקעת כספים.
אברהם פורז: אם אין להם זכיון, על מה הם ייכנסו?
אפי אושעיה: אבל מבטלים את התדרים.
אברהם פורז: לא, זה לא כל כך פשוט.
אברהם פורז: אני חושב שזה דחוף ולכן אני רוצה להביא את זה בקריאה מוקדמת.
אברהם פורז: זאת ממילא הצעת הממשלה שהיתה מגיעה אליי בכל מקרה והכל נעשה כדי להתגבר על מכשול הזמן.
יואל נווה: ודאי שאנחנו לא יכולים לטעון כנגד נוסח הצעת החוק.
יואל נווה: זה באמת נוסח הצעת החוק הממשלתית ואני שמח שחבר הכנסת פורז חושב שיש חלקים בחוק ההסדרים שהם ראויים וצריך לחוקק אותם במהירות, כמו שאנחנו חושבים.
יואל נווה: אנחנו חושבים שהסיטואציה שנוצרה בחוק ההסדרים היא סיטואציה זמנית והיא תיפתר.
יואל נווה: אמר חבר הכנסת פורז שבנושא הזה היתה הסכמה מלאה מתחילת הדרך גם בין שר האוצר או מי שמייצג את שר האוצר בעניין הזה לבין יושב ראש הכנסת וראשי הוועדות על הדרך שבה נכון לטפל בזה.
יואל נווה: אנחנו חושבים שהעניין הזה יוכרע אם לכאן או לכאן תוך פרק זמן של ימים וזאת הדרך הנכונה ללכת בה.
אברהם פורז: ואם לא?
יואל נווה: בינתיים אני חושב שלהביא את זה לקריאה טרומית ולהעביר את זה כהצעת חוק פרטית, אנחנו כממשלה קשה לנו להסכים למהלך הזה.
יואל נווה: להערכתי תוך שבוע נדע בדיוק היכן אנחנו עומדים ואני מציע כרגע לא לקבל את הבקשה הזאת ולחכות.
אפי אושעיה: אתה רוצה שנתחיל את הדיון ונמשיך אותו בשבוע הבא?
אברהם פורז: אני לא זכיין בערוץ 2.
שאול יהלום: למעשה רציתי להציע את מה שהציע היושב ראש.
שאול יהלום: כסיכום אני מציע שננהג בהצעה הזאת כמו שנהגו בהצעה של חבר הכנסת שריד.
שאול יהלום: התחלנו היום את הדיון ואת ההחלטה נבצע בשבוע הבא בהתאם להתפתחות בחוק ההסדרים.
אברהם פורז: אם אתם רוצים בשבוע הבא – בבקשה.
אפי אושעיה: היושב ראש הקבוע יחזור והוא ינהל את זה.
זאב בוים: יש התחייבות כלפי היושב ראש הקבוע שכל נושא הנוגע לחוק ההסדרים אנחנו לא מקדמים עד שהוא יחזור.
אפי אושעיה: אם כן, חברים, שמענו את עמדת האוצר, שמענו את עמדת המציע ובשבוע הבא יימשך הדיון גם בנושא הזה.
יוסי כץ: הנושא הראשון הוא בקשות דיון של חברי כנסת להקדמת הדיון בהצעות חוק בקריאה הטרומית.
יוסי כץ: חבר כנסת פורז, אני מבין שהתחיל הדיון בבקשה שלך לפטור מחובת הנחה בנושא הצעת חוק תיקוני חקיקה בתחום התקשורת (טלוויזיה ורדיו) הוראות שונות.
יוסי כץ: האם מדובר בהצעת חוק שהיא תעתיק של ההצעה בחוק ההסדרים?
יוסי כץ: כל פרק התקשורת?
אברהם פורז: אפילו הפיסוק זהה.
אברהם פורז: ישבתי על זה עם 30 מגיהים שעברו על זה ולא מצאו אף הבדל.
אברהם פורז: אני גם אומר לאדוני דבר נוסף שאמרתי לפרוטוקול כשאדוני לא היה בארץ, שאני אבקש לאחר שהחוק יעבור בקריאה מוקדמת במליאת הכנסת, להקים ועדה משותפת לוועדת הכספים, החינוך והכלכלה, בראשות יו"ר ועדת הכלכלה, ועדה של תשעה אנשים,
אברהם פורז: לפי הסיכום שהיה בינינו בשעתו, בגלל שהיה תיקון בפרק התקשורת.
אברהם פורז: זה גם מקובל על שר התקשורת.
אברהם פורז: אני לא יודע מה עמדת הממשלה, אבל זה מקובל על שר התקשורת.
יוסי כץ: אני רואה את זה בחיוב.
יוסי כץ: אני רוצה לשמוע את דברי היועצת המשפטית.
זאב בוים: לפני כן הבהרה, חבר הכנסת פורז, אני מבין שהבקשה לשחרר מחובת הנחה נובעת כדי שזה יבוא במקביל למה שמוצע בחוק ההסדרים.
אברהם פורז: אדוני יו"ר הקואליציה.
אברהם פורז: אם הייתי יודע שחוק ההסדרים ופרק התקשורת עוברים לוועדה הזו בעוד שבוע, הייתי עוזב את הכל.
אברהם פורז: אבל יש לי חשש, שבגלל כל ההסדרים הנוגעים לחוק ההסדרים, אנו מעכבים דברים דחופים לנו.
אברהם פורז: ברגע שחוק ההסדרים יעבור, אני אשמח לאחד את זה עם פרק התקשורת בחוק ההסדרים שיגיע לאותה ועדה.
זאב בוים: זו בעיני סיבה לשחרר מחובת הנחה.
אנה שניידר: אין שום בעיה.
אנה שניידר: אלא שרציתי להסב את תשומת לב הוועדה שהואיל ומדובר כאן בוועדה שהיא הרכב של שלוש ועדות, זו לא יכולה להיות ועדה משותפת אלא ועדה לעניין מסוים לפי סעיף 17 לתקנון שאומר שהכנסת תבחר מזמן לזמן, לפי הצעת ועדת הכנסת, ועדה לעניין מיוחד.
אנה שניידר: יש לדאוג לקיים את סעיף 17.
יוסי כץ: אני רואה את זה מאד בחיוב, אני מציע ליו"ר הקואליציה לשקול, עם כמה פרוייקטים לאומיים חשובים כמו רכבת ירושלים, פתיחת קטע נוסף בחוצה ישראל ועוד דברים מהסוג הזה שחשובים לתשתיות.
יוסי כץ: כדאי לעשות אותם באותה צורה ולהתחיל להריץ אותם ולא לחכות למשרד האוצר, אני משאיר את זה לשיקול דעתך.
אברהם פורז: אני מודה למשתתפים וליו"ר.
יוסי כץ: בהצלחה לחבר הכנסת פורז, חבר הכנסת שריד, הצעת חוק לעידוד השקעות הון (תיקון-קביעת העיר עכו כאזור עדיפות לאומית א' התשס"ב-2001.
יוסי כץ: בבקשה הנימוקים.
יוסי שריד: אדוני היו"ר, אני מודה לך ואני רוצה לומר במה ייחודה של עכו כפי שאני מבין את זה.
יוסי שריד: הרי אפשר כל יום לבוא לכל מיני מקומות בארץ ולהגיד למה לא מקום כזה או אחר, אני עוד לא באתי לממשלה עם שום מקום אחר.
שאול יהלום: התבשרנו הבוקר שעכו נכללה כאתר תיירות לאומי.
יוסי שריד: זה נכון אבל אין לזה שום משמעות חוץ מזה שאולי בפוטנציה זה יגביר את התיירות שאין להניח שתבוא לכאן עכשיו, לא לעכו ולא לשום מקום אחר.
יוסי שריד: אבל זה בוודאי הכרזה חשובה על עיר מסוימת כשמורת תרבות של הציוויליזציה העולמית, זה בהחלט דבר יפה מאד.
יוסי שריד: גם בזה ייחודה, אבל לא על זה רציתי לדבר.
יוסי שריד: בעכו מכת האבטלה קשה באופן מיוחד, לא רק על פי המספר או הסטטיסטיקה של האבטלה אלא גם על פי התפתחות העניינים בעכו.
יוסי שריד: עכו הייתה עיר המבוססת על חרושת, ובעכו נסגרו יותר מפעלים בזה אחר זה יותר מכל מקום אחר.
יוסי שריד: זאת אומרת שהמכה ניחתת בבת אחת ואם אתם רוצים עוד אחת ועוד אחת, מכה ניצחת.
יוסי שריד: סיבה שניה, עכו היא עיר מאד מסובכת בין השאר גם בגלל העובדה שזו עיר שיושבים בה גם אזרחים יהודים וגם ערבים.
יוסי שריד: אם מצבה הכללי של העיר הוא בכי רע, אז מצבם של ערביי עכו הוא רע שבעתיים.
יוסי שריד: מי שהייתה לו הזדמנות, יכל לקרוא על עכו ועל האוכלוסיה הערבית בעכו כתבה בידיעות אחרונות ביום שישי האחרון, משהו שמשווע לשמיים.
יוסי שריד: שפל המדרגה, בור תחתיות.
יוסי שריד: אבל הדבר העיקרי בעיניי, אדוני היו"ר, שלעכו אין שום סיכוי בתנאים האלה, כי את עכו סובבים מקומות שמדללים אותה ממש בכל יום.
יוסי שריד: מדללים אותה מבחינת האוכלוסיה היותר חזקה.
יוסי שריד: מי שעוזב זה מי שיכול להרשות לעצמו לעזוב.
יוסי שריד: אז מצד אחד יש בסמיכות את חיפה, הקריות, כרמיאל ונהריה, ולא זו בלבד שהמקומות האלה יותר אטרקטיביים באופן אובייקטיבי, אלא שלמקומות האלה יש הטבות שלעכו אין.
יוסי שריד: אז עכו לוקה פעמיים, דבר ראשון בגלל מצבה האובייקטיבי ודבר שני בגלל זה שהיא לא יכולה להתחרות חמש דקות ממנה.
אברהם הירשזון: איזה הטבות יש להם?
יוסי שריד: לנהריה למשל יש הטבה של קו עימות.
יוסי שריד: חמש דקות מעכו יש אזורי תעשייה שהם באזור עדיפות לאומי אני שואל אתכם, האם אתם מכירים משקיע בר דעת אחד בכל העולם שישקיע שם?
יוסי כץ: בתור נציג אזור הקריות בכנסת אומר לך שאני תומך בהצעה באופן אישי, אני לא מדבר רק על תוקף תפקידי.
יוסי כץ: אני חושב שלא צריכה להיות בעיה מהבחינה הזו.
יוסי כץ: הממשלה רוצה להביע עמדה?
יוסי כץ: מתנגדת כרגיל.
יוסי כץ: בהצלחה לחבר הכנסת שריד, נעבור לנושא הבא.
יוסי כץ: הוראות בדבר תנאי עבודת נציבות הדורות הבאים לכנסת – בהתאם לסעיף 44 לחוק הכנסת(תיקון מס' 14), התשס"א-2001
יוסי כץ: הנושא הבא הוא נושא שנוגע לעבודת הנציבות לדורות הבאים.
יוסי כץ: זו ישיבה ראשונה בהקשר הזה שאני משתתף בה, אז אני מאחל לך הצלחה במילוי תפקידך, הצלחתך, הצלחתנו.
יוסי כץ: הבנתי שהדחיפות נובעת מכך שהיום אנחנו אמורים לאשר בוועדה המשותפת את תקציב הכנסת, והיית רוצה לפרט לפנינו מה הצפיות שלך.
יוסי כץ: קחו בחשבון שב- 11:30 אנחנו צריכים לסיים כיוון שיש לי התייעצות דחופה מאד בקשר לבג"צ של חוק שירותי הביטחון.
שלמה שהם: ברשותכם, אני אציג את הדברים בקצרה.
שלמה שהם: חוק הכנסת כפי שתוקן, ושבעקבות התיקון לחוק נתמניתי לתפקידי, קובע מספר לא מבוטל של חובות, מטלות וסמכויות לנציב הדורות הבאים.
שלמה שהם: משקבלתי את התפקיד, בדקתי עם נציגי ארגונים מהשורה הראשונה, מהם הדברים שאני צריך לעשות, איזה תקן של כוח אדם אני צריך, ומהם היעדים בכלל של הנציבות.
שלמה שהם: בגדול, תחומי הפעולה של נציבות הדורות הבאים, כפי שנמצאים בסעיף 30 לחוק, הם איכות הסביבה, משאבי הטבע, מדע, פיתוח, חינוך, בריאות המשק הכלכלה, דמוגרפיה, בניה, איכות החיים הטכנולוגיה והמשפטים .
שלמה שהם: זה אומר למעשה, כמעט כל תחום שבו יש עניין לעתיד או חשש מפגיעה בעתיד באמצעות חקיקה של חברי כנסת.
שלמה שהם: הדבר הזה מטיל עלי סמכות רחבה מאד ואחריות רחבה מאד, שאני חייב לומר שרק אחרי שקבלתי את התפקיד, התחלתי להבין את גודל האחריות הזו.
שלמה שהם: עכשיו אני רוצה לומר לכם מה יהיה ההליך שיש בחוברת שמסרתי.
שלמה שהם: יש תרשים זרימה שאומר איך ההליך צריך להיות.
שלמה שהם: כל הצעת חוק המונחת על שולחן הכנסת צריכה להגיע לנציב הדורות הבאים ע"י מזכירות הכנסת.
שלמה שהם: כמו כן, גם תקנות, כל חקיקת משנה שנמצאת בבניין, צריכה גם היא להגיע לנציבות הדורות הבאים.
שלמה שהם: אני מודיע ליו"ר הכנסת על חוקים והצעות חוק שמצאתי בהם עניין, שאני חושב שהחקיקה שלהם תפגע בעתיד, שיש לה השלכה עתידית.
שלמה שהם: הדבר הזה הוא די משמעותי מבחינת תחומי האחריות.
שלמה שהם: אני רוצה לומר, במאמר מוסגר, שכשנכנסתי לדברים, ראיתי שיש הצהרה של האומות המאוחדות בדבר המחויבות של הדור הזה לדורות באים, שהיא בעצם כמו הצהרת זכויות האדם המצהירה על כל המחויבויות של הדור זה.
שלמה שהם: מישהו חכם אמר שאנחנו לא תמיד יורשים את העולם הזה מהורינו, אנחנו לא פעם מחזיקים אותו כפיקדון עבור ילדנו.
שלמה שהם: זאת אומרת, יש לנו אחריות מובנית, שחלק ממנה נהיה חייבים לעשות כדי להכניס אותה לתוך זה.
שלמה שהם: אני יכול לומר לחברי הכנסת שהנושא הזה הוא נושא חדש מאד, האחריות שלי היא להביא אותו למודעות.
שלמה שהם: האחריות שלי, כמו שאני נתקל היום בחיוכים ובקצת ציניות לפעמים כתוצאה מהשם החדש הזה, המחויבות שלי והמחויבות של המדינה כולה היא להביא את הדבר הזה למודעות מלאה בשביל הדורות הבאים.
שלמה שהם: בנוסף לכך שכל הצעת חוק צריכה להגיע לנציב הדורות הבאים, נציב הדורות הבאים חייב להגיש חוות דעת בנושאים שהוא מתערב.
שלמה שהם: חוות הדעת הזו צריכה להיות מונחת בפני הוועדה.
שלמה שהם: אם הוועדה מתנגדת להמלצות של נציב הדורות הבאים, הדבר חייב להיות בדברי ההסבר.
זאב בוים: איזו ועדה?
שלמה שהם: כל ועדה של הכנסת, לפי העניין.
שלמה שהם: זה יהיה בדברי ההסבר.
שלמה שהם: אם עדיין לא הגענו להסכמה, ואני מגיש חוות דעת נוגדת, חוות הדת צריכה להיות בשולחן המליאה, לקראת הקריאה השניה והשלישית, יחד עם הצעת החוק.
שלמה שהם: בנוסף לכך, זה צריך להיות גם בכל תקנות לחקיקת משנה, ויש סעיף שהוא סעיף מקביל למבקר המדינה, שמסמיך אותי להתערב בכל נושא של רשות מקומית, של משרדי הממשלה כולם, כדי לדרוש מידע לצורך התפקיד הזה.
שלמה שהם: זה דבר הוא סמכות רחבה מאד עם משמעויות מאד רחבות.
שלמה שהם: אלה הדברים בגדול.
שלמה שהם: כתוצאה מההתערבות שלי, יושבי ראש ועדות הכנסת צריכים לעכב את הדיון ולתאם אתי את מועדי הדיון עד להכנת חוות דעת בנושאים האלה.
שלמה שהם: זה אולי המקרה החריף ביותר, בו הכנסת הגבילה על עצמה מגבלות, משום שהכנת ראתה את החשיבות של הבדיקה הזו, כדי שלא תפגע בדורות הבאים.
זאב בוים: זה יותר גרוע מהמגבלות של הממשלה.
נחמה רונן: זה נפלא.
זאב בוים: לא אמרתי אם זה יותר טוב או יותר רע, זה יותר.
אברהם הירשזון: איך אתה מתכוון להתמודד עם זה?
אברהם הירשזון: הפריבילגיה שלו היא שהדורות באים לא יוכלו לשפוט אותו בפניו.
שלמה שהם: אני חייב למסור דין וחשבון פעם בשנה, דו"ח שנתי ליו"ר הכנסת.
שלמה שהם: כמו כן יש דוחות שאני יכול להגיש לפי שיקול דעתי, שיונחו על שולחן המליאה, והרשימה גדולה מאד.
שלמה שהם: בקשה ראשונה, משום שיו"ר הוועדה אמר שהישיבה הזו מוגבלת בזמן, מאד חשוב לי להתחיל את התפקיד באופן שהתקציב הזה, וההחלטה על תקנים וכו', ייכנסו לתקציב הכנסת.
שלמה שהם: לכן בקשתי שהדיון יהיה היום, ואני מאד מבקש מחברי הכנסת להשתדל לעשות את הדברים האלה מהר ככל שאפשר.
שלמה שהם: ישנם עוד שני אלמנטים, אלמנט אחד הוא האלמנט החוץ פרלמנטרי.
שלמה שהם: כפי שאמרתי, היכולת לקבל מידע ממשרד ממשלתי כלשהו, מרשויות מקומיות, ומכל מוסד של המדינה, זה נותן כוח שצריך להשתמש בו בשכל, לראות איך אפשר לעשות אתו דברים המשמעותיים לגבי הפגיעה בעתיד ולא לעשות עם זה דברים יותר מידי על מנת שזה יפגע אחר כך בעתיד.
שלמה שהם: בנוסף לזה, סברתי שלפחות בהתחלה, כדי לתת לזה ממד ציבורי, צריך להקים מועצה ציבורית נכבדת שתיתן לזה את המשקל הציבורי המתאים.
שלמה שהם: חשבתי על שופטי בית משפט העליון בדימוס או רבנים מצד שני, אני חושב על מועצה ציבורית רחבה, אני כרגע לא נכנס לפרטים.
מרינה סולודקין: גם אקדמאים.
שלמה שהם: בארץ יש מומחה אחד לעתידנות, ד"ר דוד פסי מאוניברסיטת בר-אילן שנחשב מומחה בקנה מידה עולמי.
שלמה שהם: כתוצאה מכך הגשתי רשימה, על פי החוק, ועדת הכנסת היא שקובעת את תנאי העבודה של נציב הדורות הבאים ואת תקני הצוות המנהלי ואת הצוות המקצועי.
שלמה שהם: הגשתי בקשה, הבקשה נמסרה לחברי הכנסת, אם תרצו אני אקרא אותה במהירות.
שלושה אלמנטים: הויכוח הגדול שלי בשיחה שהייתה לי עם חשב הכנסת היא, לפי בקשתי אני חייב אנשים שיהיו מומחים לפחות, לא בכל תחומי הפעילות משום שזה דבר אינסופי, אבל לפחות ארבעה אנשים שיעסקו בנושאים העיקריים, רווחה ובריאות, חינוך, איכות חיים איכות סביבה ומשק הכלכלה.
שלושה אלמנטים: האנשים האלה הם שיעשו את העבודה הראשונית, שיחליטו מבחינה מקצועית טהורה, מפני שלי אין את ההשכלה כל הנושאים האלה, לדעת במה אנחנו מתערבים ובמה אנחנו לא מתערבים.
שלושה אלמנטים: באיזה חלקים בעיקר אנחנו לא הולכים לבקש חוות דעת אלא הולכים לטפל בדברים, איפה כן להתערב ואיפה לא.
שלושה אלמנטים: לבסוף, מנהל לשכה ומזכיר.
שלושה אלמנטים: אלה הדברים מבחינת התקנים.
יוסי כץ: בדקת את הנושא התקציבי?
שלמה שהם: בדקתי את הנושא התקציבי.
שלמה שהם: הפער בינינו לבין החשב הוא בערך בארבעה תקנים.
שלמה שהם: הגשתי את התקציב והוא נמצא אצלך.
שלמה שהם: אני רוצה להגיד שהתקציב שהגשתי הוא תקציב שמגיע הרבה פחות מה- מ.מ.מ.
שלמה שהם: אפילו פחות מרבע מהם.
שלמה שהם: אני אעזוב את ההשוואה.
שלמה שהם: הסכום לתקני כוח האדם לפי הצעת הנציב שלנו הוא 2,928,000 ₪, זה הנושא הבסיסי.
שאול יהלום: התנאים של הנציב עצמו נקבעו כבר?
שלמה שהם: התנאים של הנציב עצמו לא נקבעו, אבל אני מניח שתנאי הנציב עצמו יהיו כתנאי עבודתו הקודמים, אינני מבקש להעלות את שכרי ואני מסכים שהתנאים יהיו כמקודם.
שלמה שהם: יש לי בקשה אחת בעניין הזה והיא משום שהתפקיד הזה יהיה כרוך בנסיעות רבות, ביקשתי לקבל רכב בליסינג, כאשר הרכב הזה עולה פחות בקלומטראז' מאשר אחזקת רכב שאני אקבל.
יוסי כץ: לא ניכנס לזה עכשיו.
יוסי כץ: אני מבין שהנושא בו אנחנו דנים עכשיו הוא סעיף 44 לחוק: "ועדת הכנסת תקבע הוראות בדבר תנאי עבודה הולמים לנציב הדורות הבאים לכנסת, ובדבר צוות עובדים מקצועי ומנהלי שיעמוד לרשותו.
יוסי כץ: הנציב רשאי להיעזר, לצורך ביצוע תפקידיו, ולפי הצורך, בעובדי הכנסת".
יוסי כץ: זאת אומרת שמדובר פה בשתי מערכות של פעילות או עובדים, האחד הוא צוות שכפוף לך באופן ישיר ועומד לרשותך, השני הם עובדי הכנסת שצריכים לקבוע כללי עבודה שעל פיהם תוכל להיעזר בעובדי הכנסת.
יוסי כץ: למשל, הקמת ה- מ.מ.מ.
יוסי כץ: בין היתר, אני מניח שעל פי סיכום שיעשה מזכיר הכנסת, מנהל המ.מ.מ.
יוסי כץ: ונציב הדורות הבאים, אני מניח שיש כוונה להעמיד לרשות נציב הדורות הבאים גם את השירותים של ה- מ.מ.מ.
שלמה שהם: בדקתי את הנושא ולצערי הדבר הזה איננו ברור.
שלמה שהם: הם אומרים שאין להם תקציב לתת לי.
יוסי כץ: אני רק אומר מה לפי דעתי צריך להיות.
אנה שניידר: קבלתי את החוברת הזו כרגע ואני מסתכלת בפרק של משאבי אנוש.
אנה שניידר: אומר נציב הדורות הבאים שזו דרישה ראשונית בלבד והוא מדבר על 12 תקנים פלוס העסקה אד הוק של מומחים ויועצים בעלי שם בכל תחומי פעילות הנציבות לצורך כתיבת חוות דעת המתייחסות לתפקיד.
אנה שניידר: פלוס תקציב הדרכה השתלמויות פלוס משרדים שאולי, מטבע הדברים לא יוכלו להיות פה בכנסת כי כרגע אין מקום פיזי לכל מה שמבקש נציב הדורות הבאים, פלוס תשתית אדמניסטרטיבית.
אנה שניידר: אני לא יודעת מה העלות ואם החשב חישב את העלות, אני רוצה להסב את תשומת לבכם שעל פי סעיף 39א' לחוק יסודות התקציב, כאשר מדובר בהצעת חוק שכרוכה בעלות, יש צורך לפרט את העלות.