GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נעמה לזימי:
 בזמן שכולנו נלחמים על הדמוקרטיה, אתם, האוצר, הורסים את המערכת התכנונית של ישראל, פוגעים בבריאות הציבור ובהגנת הסביבה, לכן אני מבקשת להוציא את זה מחוק ההסדרים
אופיר כץ:
 נאור שירי, בקשה
נאור שירי:
אני רוצה לברך על זה שאנחנו לא מתכנסים פה היום על חוק המתנות
נאור שירי:
 למרות שזאת הייתה חקיקה מאוד מאוד "חשובה", ראיתם לנכון לשים קצת את האינטרסים הלאומיים מעל
נאור שירי:
 במקום לקדם את החוקים הפרסונאליים ואת חוקי ההפיכה המשטרית, יכולתם לנצל את הזמן לדברים המהותיים
אופיר כץ:
היועצת המשפטית לכנסת, בקשה
שגית אפיק:
הצעת חוק ההסדרים שונה מהצעות חוק אחרות שמגיעות לכנסת
שגית אפיק:
 כשהצעת חוק ממשלתית או הצעת חוק פרטית מגיעות לכנסת, הן בדרך כלל עוסקות בנושא אחד ואם יש תיקונים נוספים אלה תיקונים עקיפים שנגזרים מהתיקון הראשי
שגית אפיק:
 הצעת חוק ההסדרים שונה במובן הזה, משום שהיא כוללת בתוכה תיקוני חקיקה רבים שאין שום קשר ביניהם – תיקוני חקיקה לחוקים שונים, לעניינים שונים ובנושאים שונים
שגית אפיק:
      הצעת חוק ההסדרים נולדה בשנת 1985 כתוכנית לחירום, לייצוב כלכלי של המשק ולעצירת האינפלציה שהייתה באותה עת, וכדרכן של תכניות ניסיוניות היא נשארה איתנו עד היום
שגית אפיק:
 לאורך השנים נמתחה ביקורת רבה על הצעת חוק ההסדרים בשל כך שהיא כוללת כל כך הרבה נושאים ומגיעה לכנסת בחבילה אחת
שגית אפיק:
 ההבדל השני שיש בינה לבין הצעות חוק אחרות הוא הצמידות להצעת חוק התקציב
שגית אפיק:
 להצעת חוק התקציב קבועים לוחות זמנים ברורים שעל הכנסת לפעול לפיהם, כשהמשמעות של אי עמידה בזמנים האלה היא שהכנסת מתפזרת
שגית אפיק:
 מכיוון שהצעת חוק ההסדרים מגיעה ביחד עם הצעת חוק התקציב ויש ציפייה שיהיה קשר כלכלי ביניהן, הכנסת נדרשת לחוקק את הצעת חוק ההסדרים באותם לוחות זמנים של הצעת חוק התקציב
שגית אפיק:
 יש לכם כאן כ-600 עמודים שהכנסת תצטרך לחוקק בלוחות זמנים קצרים מאוד
שגית אפיק:
      מה התהליך של הצעת חוק ההסדרים? לאור הביקורת הרבה שנמתחה לאורך השנים על החקיקה רחבת ההיקף הזאת שמגיעה בלוחות זמנים כל כך קצרים לכנסת, הכנסת פיתחה איזה שהוא נוהל עבודה על מנת להתמודד עם הצעת החוק בהיקפים הגדולים האלה
שגית אפיק:
 נוהל העבודה הזה התפתח בין היתר גם אחרי פסיקה שניתנה בשנת 2005, פסיקה שנקראת "מגדלי העופות" ביחס לפרק מסוים שנידון בוועדת הכספים
שגית אפיק:
 עד שנת 2005 הצעת חוק ההסדרים הייתה הולכת כולה לוועדת הכספים וועדת הכספים הייתה דנה גם בהצעת חוק התקציב וגם בהצעת חוק ההסדרים, אבל מאז יש נוהל חדש להצעת חוק ההסדרים והוא מורכב משלושה שלבים
שגית אפיק:
 השלב הראשון הוא שלב שבו יושב ראש הכנסת מקיים משא ומתן מקדים בהתאם לתכנית הכלכלית שהממשלה פרסמה
שגית אפיק:
 עוד לפני התזכיר הממשלתי יושב ראש הכנסת מקיים איזה שהוא שיח מול אגף תקציבים, מול שר האוצר, במטרה להוציא מהצעת החוק פרקים, חוקים שנראים ככאלה שלא מתאימים לחוק ההסדרים
שגית אפיק:
 יושב ראש הכנסת אכן ניהל את המו"מ ופוצלו מהצעת החוק טרם הגעתם לכאן שבעה פרקים שלא רואים אותם בהצעה כאן
שגית אפיק:
 אחרי השלב הזה הצעת החוק מגיעה לכנסת
שגית אפיק:
 לאור היקפי ההצעה, ועל מנת שההצעה תחוקק על ידי הוועדה המתאימה ביותר, על ידי הוועדה המוסמכת לאותו נושא בהתאם לתקנון הכנסת, הצעת החוק מתפצלת באופן דיוני בלבד בין ועדות הכנסת כך שכל ועדה מקבלת את נתח החקיקה שמצוי בתחום סמכויותיה
שגית אפיק:
 אם בעבר כל חוק ההסדרים היה מגיע לוועדת הכספים, היום החוק מתפצל בין הוועדות השונות
שגית אפיק:
 בתקופה הקרובה כל הוועדות תעסוקנה בהצעת חוק ההסדרים בהתאם לפיצול הדיוני שהיום תעשו
שגית אפיק:
 לפיצול הזה קוראים גם לפעמים ניתוב, והמטרה שלו היא להעביר חלקים מהצעת החוק לוועדה המתאימה
שגית אפיק:
 בתום תהליך הכנת הפרקים השונים על ידי הוועדות השונות, הייעוץ המשפטי לכנסת מאגד מחדש את כל הפרקים
שגית אפיק:
 כל יועץ מכל ועדה מביא את הפרק שלו ואנחנו, הייעוץ המשפטי לכנסת, תופרים מחדש את הצעת החוק, ממספרים אותה מחדש ומניחים אותה בפונץ' במליאה כהצעת חוק אחת, אחידה
שגית אפיק:
 זה הפיצול הדיוני
שגית אפיק:
      הפיצול השני שמתבצע בוועדת הכנסת הוא פיצול שנקרא "פיצול מהותי"
שגית אפיק:
 מכיוון שהצעת החוק היא גדולה מאוד, ההנחה היא שיושבי ראש הוועדות יתקשו מאוד לסיים את החלקים החלקיים שמגיעים אליהם
שגית אפיק:
 מכיוון שהוועדות יתקשו לסיים את מכלול הנושאים, ועדת הכנסת מבצעת גם פיצולים מהותיים
שגית אפיק:
 המשמעות של פיצול מהותי היא שניתן להמשיך ולקדם את ההצעה בוועדה שתעבירו את הנושא אליה, כשאת זה אפשר לעשות בהליך חקיקה רגיל ואז לא נחבר אותה בחזרה לחוק ההסדרים, או בהליך חקיקה בלוחות זמנים מהירים
שגית אפיק:
 אחרי שהוועדה תקבל כאן את ההחלטות ביחס לפיצול הדיוני וביחס לפיצול המהותי, יושב ראש הוועדה יביא את הדברים בפני מליאת הכנסת שתצביע על הפיצולים המהותיים ותקבל את הודעת הוועדה ביחס לניתובים לוועדות השונות
שגית אפיק:
 הסיבה לכך שהצעת חוק ההסדרים מגיעה לכאן פחות בשלה ופחות אפויה מהצעת חוק רגילה - שהליכי העבודה בהצעת חוק ההסדרים ובהצעת חוק התקציב הם הליכים מואצים
שגית אפיק:
 ההתייחסויות שלנו כאן הן לכל מיני נושאים שוועדת הכנסת כבר לפני שנים רבות פיצלה והממשלה עוד לא מצאה לנכון להביא את אותו פרק בהליך חקיקה רגיל
שגית אפיק:
 מבחינתנו, מבחינת הייעוץ המשפטי לכנסת, מהלכים בתוך חוק ההסדרים שהמטרה שלהם היא לעקוף את הכנסת, כמו למשל חוקים שהגיעו לוועדה מסוימת והוועדה דנה בהם וסברה שהם לא מתאימים לחקיקה ולכן דחתה אותם, אין מקום להכליל בהצעת חוק ההסדרים, משום שזה מהווה סוג של לחץ על הכנסת שאין לו מקום בשילוב עם התקציב
אופיר כץ:
חבר הכנסת עידן רול, בקשה
עידן רול:
תודה רבה, אדוני היושב ראש
עידן רול:
 אני רוצה לברך על כך שאחרי כמעט שלושה חודשים של ממשלה סוף סוף התכנסנו לעשות עבודת חקיקה אמיתית, משמעותית, שלא נוגעת לאינטרס של ביבי ושל דרעי, שאשכרה מדברת על האזרחים
עידן רול:
 יש לי השגות על התקציב ועל חוק ההסדרים, אבל נחמד לשבת פעם ראשונה בפורום עם הרבה ח"כים מהרבה סיעות הבית ולעשות אשכרה את מה שמשלמים לנו עליו
יצחק פינדרוס:
כנראה שלא היית בוועדות בחודשיים האחרונים
שמחה רוטמן:
מה לגבי חוק הוויזות?
עידן רול:
גם אותו לא סיימתם לעשות
יצחק פינדרוס:
בוועדת כספים היו דיונים כל יום, בלי קשר לשטויות - -
עידן רול:
בוועדת כספים, כמו שאמר חבר הכנסת פינדרוס, העבירו חוק שמאפשר להכפיל את תקציב השיער והאיפור של שרה נתניהו
עידן רול:
 אין ספק שזאת עבודה "חשובה" עבור כלל ישראל
נאור שירי:
ראינו שיש לזה חשיבות, כי עכשיו היא התערבה במנוע של המשק עם ההסתדרות
עידן רול:
ולשאלתו של חבר הכנסת רוטמן - אני דווקא הייתי בחמש בבוקר להצביע בעד החוקים על הוויזות, זאת אפילו שמנעתם מאיתנו להעביר את זה כי פחדתם שנקבל קרדיט ובזה הרסתם לעם ישראל משהו שיכול היה להיות כבר לפני חצי שנה
עידן רול:
 אני לא יודע כמה מכם יכולים להגיד על עצמם שהם נשארו בחמש בבוקר כדי להצביע על משהו טוב לאזרח
עידן רול:
 אני שמח שהתכנסנו סוף סוף לעשות עבודה פרלמנטרית אמיתית, אבל מרגיז אותי שכנבחר ציבור שמתעמק בדברים אני מקבל דברים ברגע האחרון, מרגיז אותי שאני צריך להתייחס להערות משפטיות מבלי שבדקתי חלק מהדברים בעצמי
עידן רול:
 אדוני היושב ראש, על נושא הנבצרות בוועדה שניהלת ניהלנו הרבה יותר דיוני הכנה מאשר על הפיצול
אופיר כץ:
זה לא דיון על החוק, זה רק פיצול לוועדות
עידן רול:
הפיצול זה דבר מהותי
משה סנה:
למה זה מהותי?
נעמה לזימי:
כי השאלה היא איזו ועדה תדון
ינון אזולאי:
נעמה, לגבי כל דבר יש חוות דעת של היועצת המשפטית
עידן רול:
אנחנו מתעסקים פה בדבר רחב היקף, מעמיק, שקיבלנו בשבילו כלום זמן היערכות
עידן רול:
 מן הראוי היה לתת לדבר הזה פרק זמן משמעותי יותר, אף על פי שהליך הפיצול הוא תחילת ההליך
עידן רול:
 אתם התאבדתם שלושה חודשים על נבצרות, על חוק דרעי 1, על חוק דרעי 2, על חוק המתנות, על חוק האיפור והשיער של שרה נתניהו, ואז לא נשאר לכם זמן לעשות משהו שהוא אשכרה משמעותי כדי להניע את הכלכלה קדימה, לא נשאר לכם זמן בשביל לנהל תהליך ראוי על חוק ההסדרים ועל התקציב
עידן רול:
 אזרחי ישראל, ברוכים הבאים, הנה ממשלה שנזכרה לדבר עליכם אחרי שלושה חודשים, לא על הפיכה משטרית, רק כי היא מפחדת ליפול אם לא יעבור תקציב
אופיר כץ:
	נתחיל עם הסעיף של מטרת חוק התכנית הכלכלית
שגית אפיק:
נהוג להעביר את מטרת החוק לוועדת כספים, כי היא הוועדה שמתכללת את העניינים
שגית אפיק:
 אין פה שאלה של פיצולים
אופיר כץ:
  מי בעד, מי נגד, מי נמנע?
אופיר כץ:
הסעיף יועבר לוועדת הכספים
אופיר כץ:
 אנחנו עוברים לחוק משק הגז הטבעי (הליך מהיר לאישור גז טבעי ברשת חלוקה)
יונתן פרשהיים:
רשת חלוקת הגז הטבעי היא רשת שמשמשת מפעלים לשימוש בגז טבעי
יונתן פרשהיים:
 אנחנו מביאים שינוי חקיקה שיקל ויאיץ את החיבור שלהם לרשת החלוקה של הגז הטבעי
יונתן פרשהיים:
 מפעלים שנמצאים קרוב לרשת ההולכה, שזאת הרשת המרכזית, יוכלו להתחבר בהליך מהיר
אופיר כץ:
ההמלצה שלכם היא ועדת הכלכלה?
שגית אפיק:
כן, ההמלצה שלנו היא ועדת הכלכלה
אופיר כץ:
מי בעד להעביר לוועדת הכלכלה, מי נגד, מי נמנע?
אופיר כץ:
הסעיף אושר ויועבר לוועדת הכלכלה
אופיר כץ:
 חוק משק הגז הטבעי (אסדרת שיווק הגז הטבעי במקטע ביתי)
יונתן פלוסהיים:
 יש מעט צרכנים ביתיים של גז טבעי שמשתמשים בזה במקום בגפ"ם
יונתן פלוסהיים:
 בגלל שהשוק קטן עוד אין מספיק אסדרות לגבי היבטים שקשורים לצרכנות, לכן אנחנו רוצים להסמיך את מועצת הגז, שזה גוף שיש בו נציגי ציבור ונציגי ממשלה, כדי לקבוע אמות מידה שקשורות לצרכנות ובסופו של דבר אמורות לשפר את השירות לצרכנים ביתיים שמחוברים לגז טבעי
שגית אפיק:
 תוך כמה זמן תביאו אמות מידה לכנסת?
יונתן פלוסהיים:
בחודשים הקרובים
עידן רול:
זה לא צריך להיות חודשים
עידן רול:
 שילכו, יתייעצו ויחזרו עם לוח זמנים רלוונטי יותר
אופיר כץ:
אני מבקש שלדיון בחוק שיתחיל בוועדת הכלכלה אתם תגיעו עם ציון מספר החודשים
עידן רול:
או שזה יחזור לוועדת הכנסת
אופיר כץ:
כדי שיתחיל דיון הם צריכים להביא את מספר החודשים
אופיר כץ:
 חוק הרשויות המקומיות (ניהול כספי הקצבות והגנת נכסים למטרות חינוך)
רועי רווה:
	המשמעות של ההצעה היא להעביר גמישויות ניהוליות לרשויות המקומיות כדי לאפשר להן יותר שליטה על התכנים והתקצובים המתאימים
אופיר כץ:
לרשויות או למנהלים?
רועי רווה:
חלק לרשויות, חלק למנהלי בתי הספר עצמם
רועי רווה:
 הרבה פעמים הם עובדים אחד מול השני
שגית אפיק:
למה זה צריך לבוא בחוק ההסדרים? תכנית חשובה, דורשת דיוני עומק, אבל למה חוק הסדרים?
רועי רווה:
  מדובר על רכיב תקצובי פרופר
רועי רווה:
 מערכת התקצוב היום היא מאוד מאוד ריכוזית
רועי רווה:
 חלק מהדרך לאפשר את הגמישות הניהולית היא בעזרת אותה גמישות תקציבית
רועי רווה:
 במקום שהתקנה התקציבית הספציפית תהיה בסעיף משרד החינוך עבור תכנית שנקבעת במשרד החינוך, תהיה אפשרות לאותם תקציבים להיות ניתנים על בסיס החלטות ניהוליות
רועי רווה:
 הדבר הזה הוא בזיקה ישירה לתקציב לא בהיבט של הכסף
רועי רווה:
 במקום שרכיב יהיה חלוט, מוחלט מלמעלה ונקבע על ידי קריטריונים במשרד החינוך, הוא יעבור  להיות נתון לגמישות מנהלים
רועי רווה:
 אני לא חושב שיש פה משהו עם זיקה יותר ישירה לאיך שהתקציב בנוי בתוך המערכת
נעמה לזימי:
זה יכול להיות דבר שיהיה לו אפקט חיובי, אבל תחת לוחות הזמנים האלה אני מעלה חששות
נעמה לזימי:
 קודם כל, הפערים בתקצוב מערכות חינוך בין פריפריה למרכז הם מאוד מדאיגים
נעמה לזימי:
 אם הדבר הזה לא ייעשה במשורה ולא יהיה מפוקח, נמצא את עצמנו עם עוד יותר תת תקצוב
נעמה לזימי:
 אני מאמינה בלתת סמכויות למנהלי בתי הספר, אבל זה לא צריך להיות בחוק הסדרים
אופיר כץ:
אין פה בעיה מבחינת לוחות הזמנים, כי זה החלק היחיד מחוק ההסדרים שוועדת חינוך מקבלת
אופיר כץ:
 יהיה לה יותר מחודש לעבוד על הסעיף הזה
זאב אלקין:
זה לא הדבר היחיד שהיא תעשה
זאב אלקין:
 ועדת החינוך היא לא ועדה של חוק הסדרים, לכן אני לא יודע כמה היא תתכנס בפגרה
זאב אלקין:
 ההסדר פה מאוד מורכב
זאב אלקין:
 מה הסיבה לא להוביל את זה בחקיקה רגילה?
נעמה לזימי:
	בפעם הקודם זה היה מאוד לא אפוי ולא סתם לא עבר
נעמה לזימי:
 יש נטייה לדברים האלה להיות בסוף בתת תקצוב
שרון ניר:
צריך פשוט לעגן את זה כך שלא תהיה פגיעה במסגרת
שרון ניר:
 אולי פשוט לעגן שזו תהיה אותה מסגרת ושרק יפשטו את הבירוקרטיה
רועי רווה:
אין פה עניין של לקצץ או לקחת חלק מהתקציב
רועי רווה:
 זה חייב להיות בלוחות הזמנים האלה, בגלל שהתקציב הביא בחשבון את החוק הזה אם כאשר הוא יעבור
רועי רווה:
 מכיוון שוועדת החינוך מתעסקת במספר לא גדול של חוקים, יש אפשרות לעשות הרבה מאוד דיונים לא פחות מאשר בכל חוק אחר
עידן רול:
תוכל לתת דוגמה לאיפה הצורך פוגש אותנו במערכת החינוך?
רועי רווה:
אם מנהל היום רוצה לרכוש תכנית או תוכן מסוים לבית הספר שלו הוא מאוד מאוד מוגבל, עד כדי לא יכול
רועי רווה:
 הוא לא יכול היום לחתום על שיק כדי לרכוש את אותם תכנים שהוא רוצה
עידן רול:
רק תוכן, לא ציוד?
רועי רווה:
גם תוכן וגם ציוד
עידן רול:
יצא אשראי לאותו מנהל בית ספר?
רועי רווה:
מדובר על לתת גמישות
נעמה לזימי:
זאת יכולה להיות רפורמה ממש טובה, רק לא בחוק ההסדרים
שרון ניר:
האם זה ימשיך להיות בכפוף לכללים ולמסגרת שנקבעו על ידי משרד החינוך? אם כן, זו באמת יוזמה מבורכת
רועי רווה:
כן
נאור שירי:
יש חשבונות בנק בגני הילדים ובבתי הספר שאליהם מוזרם כסף מההורים
נאור שירי:
 זה דבר שלא הוכיח את עצמו
נאור שירי:
 למה לא להשתמש בפלטפורמות אינטרנטיות או לתת משהו שהוא קצת יותר קל מבחינה בירוקרטית?
רועי רווה:
  באיזה מובן יותר קל בירוקרטית?
נאור שירי:
אם רוצים היום להוציא כסף מהחשבון שאליו מוזרם הכסף של ההורים, צריך להגיע עם הגננת, עם ההורים – מה שמייצר התנהלות לא יעילה
נאור שירי:
 אם אתה מייצר פה חשבון בנק, בהגדרה זה לא כזה יעיל
רועי רווה:
יכול להיות שנכון להרחיב את זה על חלקים כמו אלה שציינת, אבל כרגע לא משיתים עוד בירוקרטיה על כל חלקי התקצוב של בית הספר
רועי רווה:
 יש היום חלקים שלמנהל בית הספר אין גמישות
רועי רווה:
 הדבר הזה מאפשר לו על החלקים האלה בלבד להרחיב את הגמישות
רועי רווה:
 אולי ההצעה כרגע לא הולכת עד הסוף בצמצום הבירוקרטיה, אבל היא הולכת שני צעדים קדימה
נאור שירי:
מי יהיה אחראי על חשבון הבנק? רק מנהל בית הספר?
רועי רווה:
מנהל בית הספר יהיה מורשה חתימה
רועי רווה:
 זה לא אומר שלא יהיה עליו פיקוח
ינון אזולאי:
אם זה הדבר היחיד שעובר לוועדת חינוך, לא תהיה בעיה מבחינת הזמן
שגית אפיק:
לא תמיד השאלה של הזמן היא השאלה המרכזית
שגית אפיק:
 כמו שאמר חבר הכנסת אלקין, ועדת חינוך היא לאו דווקא מבין הוועדות שחוק ההסדרים חייב לעבור אליהן, לכן העמדה שלנו לא הייתה נגד הפיצול של זה
שגית אפיק:
 הוועדה יכולה לדון בזה בלוחות הזמנים האלה
שגית אפיק:
 בכל השאלות שהעליתם כאן אפשר יהיה לדון בוועדה והוועדה יכולה למצוא לנכון לשנות את ההסדר או אפילו לא לקבל אותו
שגית אפיק:
 אם הוועדה תגיע למסקנה שהיא לא מוצאת לנכון להעביר את הפרק הזה, הוועדה פשוט לא מצביעה על זה והפרק הזה מת, הוא לא קיים יותר, ואם הוועדה תרצה לעשות שינויים מאוד משמעותיים בפרק הזמן הזה - גם את זה היא תוכל לעשות
זאב אלקין:
אני חושב שהסוגיה פה היא לא רק זמן
זאב אלקין:
 בדרך כלל בעניין ניהולי לא נוהגים להתערב דרך חוק ההסדרים
זאב אלקין:
 לפעמים דוחפים בחוק ההסדרים הכל כי יודעים שיש ועדות עמוסות ובסדר הזמנים הרגיל ייקח להן המון זמן לטפל
זאב אלקין:
 זה לא היה אף פעם המצב בוועדת חינוך, ולכן כשרצו לקדם משהו מבני, ניהולי, חינוכי, הביאו את זה כחקיקה נפרדת וועדת החינוך טיפלה בזה
זאב אלקין:
 אם יש איזה שהוא היבט של לוחות זמנים,  תמיד יש את אופציה לפצל ולבקש מוועדת החינוך לסיים את העבודה במקביל ללוחות הזמנים של התקציב
אופיר כץ:
יש אופציה לפצל?
זאב אלקין:
יש אופציה לפצל ולהגביל את לוחות הזמנים
זאב אלקין:
 אפשר להוביל את זה כחקיקה נפרדת עם לוחות זמנים ולא לשבור את הכלל שאומר שלא נכנסים לסוגיות מבניות-חינוכיות תחת המעטפת של חוק ההסדרים
שרון ניר:
אני חושבת שבאופן כללי זו מטרה ראויה
שרון ניר:
 לאפשר גמישות ולהוריד בירוקרטיה וחסמים -  מטרה ראויה ונכונה
שרון ניר:
 צריך לראות לנגד עינינו את טובתם של מנהלי בתי הספר ואת היכולת שלהם להוציא מהכוח אל הפועל משימות
שרון ניר:
 תנאי להעברה של הנושא הזה הוא שלא תהיה פגיעה במסגרת, למעט אם זה כלפי מעלה, ושזה יהיה בכפוף לכללים, לעקרונות, לסטנדרטים ולקריטריונים שיוגדרו על ידי משרד החינוך
שרון ניר:
 למה זה לא הולך לוועדת הכספים?
רועי רווה:
החוק הזה נכתב בתמיכה מלאה של משרד החינוך
רועי רווה:
 הוא צריך להיות במסגרת חוק ההסדרים, כי הוא משפיע על אופן בניית תכניות התקציב והתקנות
רועי רווה:
 מדובר פה בהליך טכני שצריך להיעשות עכשיו
נעמה לזימי:
 תיתן דוגמה
רועי רווה:
אם יש היום מספר תקנות בתוך תכנית משרד החינוך שכל אחת הולכת לרשות אחרת ואנחנו רוצים לעגן אותן למנהלי בתי ספר או לרשתות כאלו ואחרות, צריך לשנות באופן טכני - -
נעמה לזימי:
זו לא דוגמה
זאב אלקין:
אם אני אלך היום לדיון בוועדת הכספים על תקציב משרד החינוך ואבקש לראות את הספר הכחול או את הספר הירוק עם התקנות, האם השינוי הזה כבר יופיע?
רועי רווה:
אי אפשר להטמיע שינויים - -
זאב אלקין:
אם אתם מביאים לאישור הכנסת תקציב שלא מתייחס לתיקון הזה, מה הבעיה שזה יעבור בנפרד ואחר כך תתקנו? ממילא מה שאת מביאים לאישור לא משקלל את השינוי הזה, בשונה מכל מיני סעיפים אחרים בחוק ההסדרים שהתקציב מראש בנוי על זה שהם מאושרים
רועי רווה:
 גם בחוקים אחרים שמגיעים במסגרת חוק ההסדרים והמשמעות שלהם היא שינוי מבני או תקציבי כזה או אחר אי אפשר להטמיע ולהזין את המספר, את ההכנסה
רועי רווה:
 בחוק שמייצר הכנסה אי אפשר להטמיע את ההכנסה עוד לפני שהחוק עבר
זאב אלקין:
דווקא בחוק ההסדרים זה מה שאתם בדרך כלל עושים
רועי רווה:
יש הבדל בין המסגרת לבין בניית התקנות בתוך אותו סעיף
נעמה לזימי:
אתה לא נותן דוגמאות אמיתיות
נעמה לזימי:
 תגיד לי איפה זה קורה בפועל
עידן רול:
עוד לא הבנתי מה המטרה של הסעיף
רועי רווה:
המטרה של הסעיף הזה בחוק היא לאפשר למנהלי בתי ספר להשתמש באופן יותר עצמאי בתקציבים שיש לבית הספר מטעם משרד החינוך ומטעם רשויות מקומיות
רועי רווה:
 גובה התקציב לא ייפגע בשום צורה כתוצאה מהסעיף הזה אפילו לא בשקל אחד
רועי רווה:
 מכיוון שוועדת החינוך היא ועדה שזה החוק היחיד שבו היא דנה, יש טווח זמן מאוד רחב, אין בכלל ציפוף
זאב אלקין:
 יש לוועדת החינוך שבועיים-שלושה בשביל לדון
רועי רווה:
הייתה שאלה לגבי הצורך והרלוונטיות
רועי רווה:
 לדבר הזה יש נגזרות טכניות לאיך מתקצבים תקנות מסוימות, לשאלה אם אנחנו מצליחים לעגן לפי רשתות, לפי סוגי בתי ספר או רק לפי רשויות
רועי רווה:
 הדבר הזה הוא מה שיאפשר לאותם מנהלים לקבל את אותה גמישות
שמחה רוטמן:
אני חושב שקריטי שדבר כזה יהיה לפני שהתקציב מתפרסם, בייחוד כאשר מדובר בתקציב שמתקבל אחרי תחילת השנה
שמחה רוטמן:
 ברגע שמחליטים שחלק מהסכומים כפופים לניהולו של מנהל בית הספר, החשב של המשרד חייב לדעת את זה בעת שעובר התקציב
נעמה לזימי:
אתה אומר משהו לא הגיוני, כי 80% מסעיפי התקציב משנים תוך כדי
שמחה רוטמן:
בוא נניח שיוחלט שמתוך תקציב משרד החינוך 80% נשאר בשליטת משרד החינוך ו-20% הולך לשליטת מנהלי בתי הספר, האם החשב של המשרד לא צריך לדעת את זה יום אחרי שעובר התקציב כדי לדעת כמה הוא יכול להעביר מתקנה לתקנה וכמה לא שלו? את הטענה שזה לא קשור לתקציב אני לא מצליח להבין
אופיר כץ:
 אנחנו נחזור לסעיף הזה
אופיר כץ:
 אנחנו עוברים לפסולת בניין
שגית אפיק:
זה יעבור לוועדת הפנים בהליך חקיקה רגיל
שגית אפיק:
 אנחנו עמדנו על הפיצול של זה בשלב של המו"מ המוקדם בשל המורכבות ובשל כך שאכן זה כבר הובא בפני הכנסת והכנסת קיימה ביחס לזה דיונים
שגית אפיק:
 אתם מצביעים עכשיו על פיצול מהותי ועל הניתוב של זה לוועדת הפנים
אופיר כץ:
מי בעד, מי נגד, מי נמנע?
אופיר כץ:
הסעיף פוצל ויעבור לוועדת הפנים
אופיר כץ:
 חוק הבנקאות (תיקון – מתן שירות לגוף פיננסי)
איתי טמקין:
גופים מחוץ למערכת הבנקאית שרוצים לפתוח חשבון בנק, נתקלים מידי פעם בקושי מול המערכת הבנקאית כי הם מהווים לבנקים תחרות
איתי טמקין:
 חברת פיננסים בינלאומית, פינטק, שרוצה לעבוד בארץ, חייבת לעבוד דרך חשבון בנק ישראלי
איתי טמקין:
 יש פה איזה שהוא ניגוד עניינים מובנה שהבנקים עלולים לא לרצות לפתוח לה חשבון בנק
איתי טמקין:
 מה שאנחנו מציעים פה זה לעשות על הדבר הזה איזה שהוא אפקט מצנן כך שבנק שסירב לפתוח חשבון בנק לגוף פיננסי אחר, יצטרך לדווח על כך שהוא סירב לפתוח חשבון, לנמק למה הוא סירב לפתוח את אותו חשבון, כשאת כל הדיווח הזה הוא יעשה למפקח על הבנקים
נאור שירי:
המפקח על הבנקים לא אמור להיות באינטרסים זהים לבנקים?
איתי טמקין:
לא, הוא מפקח עליהם
זאב אלקין:
אם כבר הפוך
איתי טמקין:
למפקח על הבנקים יש שני כובעים: יציבות המערכת הבנקאית ועידוד התחרות והצרכנות במערכת הבנקאית
איתי טמקין:
 החוק הזה אמור לגרום לבנקים להסביר למה הם מנעו ממנו לפתוח חשבון
נאור שירי:
 הם יכולים להסביר לו ב-1,001 סיבות שלא נוגעות לסעיף התחרות, אבל את זה אני שם בצד כי ידונו בזה
נאור שירי:
 למה לוועדת הכלכלה ולא לכספים?
נעמה לזימי:
בנקאות זה בכלכלה
שגית אפיק:
חוק הבנקאות (שירות ללקוח) זה חוק צרכני, הוא שייך לוועדה הכלכלה
עידן רול:
המטרה ראויה, וכולם מכירים את החסמים בשוק, אבל למה זה צריך לעבור כחלק מחוק ההסדרים?
איתי טמקין:
אחת המטרות המרכזיות של חוק ההסדרים זה הוזלת יוקר המחייה במשק הישראלי ועידוד תחרות
איתי טמקין:
 אם ייכנסו לפה חברות בינלאומיות שיצליחו להוזיל את השירותים הפיננסיים בישראל, אני חושב שכל האזרחים בהיבט של יוקר מחייה והכנסה פנויה ייהנו מזה
איתי טמקין:
 הדרך לעשות את זה עוברת בחוקים כאלה
איתי טמקין:
 אנחנו לא חושבים שנכון לחכות, אנחנו חושבים שחשוב להכות בנושא הזה, כי המערכת הפיננסית בישראל היא מהריכוזיות בעולם
איתי טמקין:
 זה עוד צעד בכיוון של לטפל בדבר הזה
עידן רול:
זה נשמע, לפי ניסיוני לפחות, חוק פשוט, חוק אחד שאין בו מורכבות, לכן אני לא מבין למה זה לא יכול לעבור כהצעת חוק ממשלתית
עידן רול:
 זה נכון שיותר קל להעביר הכל בחוק ההסדרים, אבל זה בדיוק מה שרוצים להימנע ממנו
איתי טמקין:
לפני רגע טענו פה שמה שמורכב צריך לצאת
עידן רול:
כולם פה מכירים היטב את המנעד של מורכבות
עידן רול:
 זו הצעת חוק פשוטה שיכול להביא שר הכלכלה, לכן אני לא מבין למה זה צריך להיות בחוק ההסדרים
עידן רול:
 השיקול העליון בחוק ההסדרים הוא זיקה תקציבית, וזה יותר חשוב מכל שאר השיקולים שהוזכרו פה עד עכשיו
אופיר כץ:
ההמלצה היא להעביר לוועדת הכלכלה
אופיר כץ:
 חוק הבנקאות (שירות ללקוח)
איתי טמקין:
לפני שש שנים התחיל מהלך של הפרדת חברות כרטיסי אשראי מהמערכת הבנקאית
איתי טמקין:
 במסגרת אותה הפרדה, נקבעו מספר הגנות על חברות כרטיסי האשראי אל מול המערכת הבנקאית
איתי טמקין:
 מכיוון שהבנק מעביר לחברות כרטיסי האשראי את מרבית הלקוחות, נדרשת שורה של הגנות לחברות כרטיסי האשראי
איתי טמקין:
 חלק מההגנות החלטנו לא להאריך, כמו את אותה הגנה של צמצום מסגרות אשראי שזכתה פה להמון ביקורת, וחלק מההגנות החלטנו להאריך
שגית אפיק:
ההמלצה היא להעביר לוועדת הכלכלה ולהשאיר בחוק ההסדרים
אופיר כץ:
אושר ויועבר לוועדת הכלכלה
אופיר כץ:
 שינוי אופן חישוב העמלות לפי כללי בנק ישראל
איתי טמקין:
מדובר על תעריפון העמלות של בנק ישראל כלפי המערכת הבנקאית
איתי טמקין:
 בנק ישראל קובע היום למערכת הבנקאית מה עמלת המקסימום שהיא יכולה לגבות על כל פעולה, אבל בלי שום היגיון הוא גם קובע לבנקים מה עמלת המינימום שהם יכולים לגבות על כל פעולה - מה שנותן אפשרות לבנקים לעשות תיאום מחירים בחסות אותו תעריפון
איתי טמקין:
 אנחנו מציעים לבטל את קביעת עמלת המינימום כך שהבנקים יוכלו לגבות את המחיר הכי נמוך שהם רוצים
שגית אפיק:
ההמלצה היא שהנושא של שינוי אופן חישוב העמלות לפי כללי בנק ישראל יעבור לוועדת הכלכלה ויישאר במסגרת הצעת חוק ההסדרים
אופיר כץ:
 תיווך בביטוח ובחיסכון פנסיוני, סעיפים 16 עד 18
איתי טמקין:
היום יש שלושה ערוצי הפצה מרכזיים לגופים מוסדיים ובתי השקעות
איתי טמקין:
 גוף אחד זה שיווק ישיר - נציגים מתוך החברה מתקשרים ומנסים למכור את המוצרים שלהם
איתי טמקין:
 ערוץ הפצה שני זה סוכני ביטוח שמייצגים את הלקוח ומנסים למצוא עבורו את המוצר הטוב ביותר ומקבלים את העמלה שלהם אך ורק מהגוף המוסדי, לא ישירות מהלקוח
איתי טמקין:
 ערוץ הפצה שלישי הוא דרך יועצים פנסיוניים שמקבלים את העמלה שלהם מהלקוח, לא מהמערכת המוסדית ומבתי ההשקעות
איתי טמקין:
 מה שקורה היום זה שכשהיועצים הפנסיוניים מתקשרים למערכת המוסדית, מידי פעם הגופים המוסדיים מפלים אותם במתן שירות
איתי טמקין:
 היועצים הפנסיוניים שהלקוח משלם להם ולא המערכת המוסדית הם גופים שמייצגים רק את טובת הלקוח, אין להם שום אינטרס כספי מצד אחר, ולכן היינו רוצים לחזק אותם במערכת התיווך כדי שאנשים ישתמשו בשירות שלהם
איתי טמקין:
 אחת הסיבות שאנשים לא משתמשים בשירות הזה היא כי המערכת המוסדית מדירה אותם, היא לא רוצה שהם יהיו ערוצי ההפצה שלה, היא מעדיפה להתקשר דרך סוכנים או בשיווק עצמי
איתי טמקין:
 אנחנו רוצים לשכלל את השוק הזה, ליצור מצב שכל הגופים ידברו עם כל היועצים הפנסיוניים
משה סנה:
היועצים הפנסיוניים הם לא עוד גורם מתווך שמייקר עלויות לצרכן?
איתי טמקין:
הצרכן בשוק הזה צריך איזה שהוא מתווך, בין אם זה סוכן שיסביר לו, בין אם זה יועץ פנסיוני
איתי טמקין:
 התיווך בעולם הביטוח והחיסכון הוא דבר שמקובל ונכון בכל העולם, כי הלקוח נמצא בעמדת נחיתות אל מול המערכת
נעמה לזימי:
	אפשר לוודא שאלה יהיו יועצים מוסמכים?
איתי טמקין:
זה הכל ברישיון
משה סנה:
ההצעה פה אומרת שהמוסדיים לא יוכלו להגיד "אנחנו לא עובדים מולך", הם חייבים לעבוד מול כולם
איתי טמקין:
נכון, חובה לעבוד מול כולם
משה שמעון רוט:
הבעיה היא בגישה הישירה של הבנק אל מול הלקוח
משה שמעון רוט:
 הסוכן משקיע ארבע שנים כדי לקבל את הרישיון ופתאום הפקיד בבנק עושה את העבודה שלו
איתי טמקין:
  הם מהווים פחות מאחוז אחד מהשוק הזה, הם לא תופעה רווחת
משה שמעון רוט:
 זה צריך להיות מסודר כך שאותם סוכנים לא ייפגעו
משה שמעון רוט:
 אם צריך סוכנים, צריך גם להגן עליהם
איתי טמקין:
אנחנו חושבים שזה מקצוע נדרש שעוזר למערכת הפיננסית להתנהל בצורה טובה יותר, אבל זה הגיוני ותחרותי שגם יהיה גוף אחר שיוכל להסתכל ולראות אם הסוכן מביא את ההצעה הכי טובה ללקוח
איתי טמקין:
 אני לא צריך לעשות מסך ברזל בין הסוכן ללקוח ולא לתת לאף אחד להיכנס ולראות מה קרה שם
איתי טמקין:
 זה סביר שהמערכת הבנקאית יכולה להיכנס, לראות מה ההצעה ולחפש הצעה טובה יותר בעולמות האלה
משה שמעון רוט:
עדיין צריך לעשות תחרות הוגנת בנושא
איתי טמקין:
בסוף המטרה היא אחת: שהלקוח יקבל את השירות הטוב ביותר ואת המחיר הטוב ביותר
איתי טמקין:
      אני עובר לסעיף 17
איתי טמקין:
 מה שקורה היום זה שבדוח הביצועים של הפנסיה אני רואה את התשואה  בניכוי העמלה שהגוף המוסדי גבה ממני
איתי טמקין:
 מה שאנחנו מציעים בסעיף 17 זה שהלקוח יהיה חשוף לסכום שהסוכן קיבל בגין התיק שלו
איתי טמקין:
 אנחנו סבורים שהשינוי הזה יאפשר ללקוחות לדרוש שירות יותר טוב מסוכני הביטוח ולדעת להשוות בין סוכן ביטוח כזה או אחר
איתי טמקין:
 אתמול בערב, לבקשת היושב ראש, שר האוצר קיים שיחה עם לשכת סוכני הביטוח והוחלט שהנושא הזה לא יקודם במסגרת חוק ההסדרים
שרון ניר:
למה הוא לא יקודם אם הוא כל כך חיוני?
איתי טמקין:
אני עובר לסעיף 18
איתי טמקין:
 אנחנו רוצים ליצור תחרות בעולם התיווך בביטוח שבו הסוכנים הם השחקן המרכזי
איתי טמקין:
 אנחנו רוצים לאפשר ללקוח לקבל עוד הצעות בתחום הזה, לכן אנחנו רוצים לאפשר לשני בנקים קטנים שמחזיקים עד 10% מגובה השוק לראות את התיק הביטוחי של הלקוח על מנת לשפר עבורו את ההצעה בתחום הביטוח האלמנטרי
איתי טמקין:
 שני הבנקים המרכזיים שביקשו להיכנס לעולם הזה הם הבנק הדיגיטלי וואן זירו והבנק הבינלאומי
איתי טמקין:
 קיבלנו גם בקשות מבנקים יותר גדולים להיכנס, אבל אנחנו לא חושבים שזה המקום לעשות את זה
איתי טמקין:
 מכיוון שאנחנו רוצים לראות שהשינוי הזה אפקטיבי ונותן הצעות ערך טובות יותר ללקוח, אנחנו מתחילים בסגמנט קטן יותר של השוק
איתי טמקין:
 יש פה צעד שיש בו פוטנציאל להביא הצעות ערך טובות יותר ללקוח ויעודד תחרות בתוך המערכת הבנקאית
איתי טמקין:
 אנחנו נותנים סמכות לשר האוצר, ככל שהוא יראה שהבנקים פה משתמשים בכוח הזה בצורה לא נכונה, מייקרים עלויות ללקוח או עושים נזק עבור הלקוח, לצמצם את היקף הבנקים מ-10% ל-5% באישור של הכנסת
אריאל קלנר:
יש פה נושא מאוד מורכב