GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יונתן פלוסהיים:
 ככל שנגדיל את האכיפה, כך הנתיבים האלה יהיו יותר פנויים
אופיר כץ:
איך אכיפה קשורה לחוק ההסדרים?
תמר לוי בונה:
חלק גדול ממה שאנחנו עושים בחוק ההסדרים זה טיפול בכשלי שוק
תמר לוי בונה:
 כשל שוק מאוד מרכזי בישראל זה הפקקים, כשהדרך שלנו להתמודד עם הפקקים זה הנת"צים
תמר לוי בונה:
 ברגע שאין אכיפה מספקת בנת"צים כי למשטרה יש המון משימות משלה - -
ינון אזולאי:
אני כל יום עולה לירושלים ורואה שבנת"צים יש אכיפה מוגברת
תמר לוי בונה:
לא בכל הנת"צים ברחבי ישראל
זאב אלקין:
איך זה מסתדר עם הפנייה האישית של שרת התחבורה שלא צריך לאכוף בנת"צים?
נאור שירי:
איך ייעול זה תוספת של כוח אדם? זה הדבר הכי לא יעיל בעולם
נעמה לזימי:
רצוי מאוד שסמכויות אכיפה יהיו בחוק רגיל
ינון אזולאי:
נכון, זה לא אמור להגיע בצורה כזאת
עדי קול:
	סמכויות אכיפה באמצעות מצלמות בנת"צים בתוך ערים עברו בשעתו במסגרת חוק ההסדרים
ינון אזולאי:
שם יש לך מצלמות, עלויות
עידן רול:
אזרחים צריכים לדעת איך הדברים האלה משפיעים עליהם
עידן רול:
 אכיפה זו סוגיה שמשפיעה על הפרט
אופיר כץ:
לתת סמכויות לפקחים זה לא עניין של חוק הסדרים
אופיר כץ:
 אני זוכר שכשהייתי במשרד לביטחון פנים והוספנו סמכויות לפקחים העירוניים, זה היה אירוע עם הרבה דיונים
תמר לוי בונה:
כשל השוק של הפקקים הוא כשל שוק - -
אופיר כץ:
קיים, מכירים
תמר לוי בונה:
אני לא צריכה להסביר פה למה זה כזה כשל שוק, וגם ברור לכולנו שהנת"צים זו דרך משמעותית לתמרץ אנשים - -
זאב אלקין:
למה לכולנו ברור? שרת התחבורה אמרה הפוך
תמר לוי בונה:
למשטרה יש משימות מאוד מאוד דחופות, לכן הרבה פעמים המשימה הזאת נדחקת
תמר לוי בונה:
 אנחנו לא מדברים פה על הפקחים בעירייה, שזה אירוע אחר, אנחנו מדברים על לתת סמכות מקבילה
אופיר כץ:
זו לא מקבילה, אתם מוסיפים להם
ינון אזולאי:
למי אתם נותנים?
תמר לוי בונה:
לפקחים של משרד התחבורה
ינון אזולאי:
אז זו לא הוספת סמכויות, כי כרגע אין להם את זה
איתי עצמון:
זה לא טיעון מספיק טוב למה לכלול את העניין הזה אחרי שבחוק ההסדרים הקודם הבאתם כבר תיקון בעניין של פיקוח בנת"צים
איתי עצמון:
 אני חושב שבנושא של פיקוח ואכיפה ראוי לתת לוועדת הכלכלה את הזמן, את השהות לבחון את ההסדר ואת ההשלכות שלו בהיבט רחב יותר
איתי עצמון:
 הנושאים של פיקוח ואכיפה בענייני נת"צים ובענייני תחבורה בכלל נדונו הרבה שנים בוועדת כלכלה בהליכי חקיקה רגילים
איתי עצמון:
 אם יש דחיפות, ניתן לקיים את הדיון באופן מואץ ולא לכלול את זה כרגע בחוק ההסדרים, במיוחד כשאתם מתקנים פה את אותו הסדר שהובא לפני שנה וחצי
שגית אפיק:
לא ייתכן שתרכבו על הגל של להביא משהו בחוק הסדרים שיחזור באופן חוזר ונשנה מידי חוק הסדרים
שגית אפיק:
 זה עניין שאני רוצה לעקר אותו מלכתחילה, בוודאי ובוודאי כשמדובר באכיפה שדורשת דיון מעמיק מצד חברי הכנסת, התעמקות בעניינים שבסופו של דבר יושתו על הציבור
שגית אפיק:
 המלצתנו היא לפצל את זה להליך חקיקה רגיל
תמר לוי בונה:
מבחינתנו, ואני חושבת שכמעט מבחינת כל הקואליציות, חוק ההסדרים הוא גם מקום שעוברות הצעות שיש להן השלכות משקיות משמעותיות
תמר לוי בונה:
 ההשקעה הממשלתית בתחבורה ציבורית והעלות של הגודש הם דברים שעלותם המשקית היא מיליארדי שקלים
תמר לוי בונה:
 כל עוד אין אכיפה ראויה ומשמעותית בנת"צים, הנת"צים מעוקרים מתכליתם ואין עדיפות לתחבורה ציבורית
תמר לוי בונה:
 אני מבינה את מה שאומר עו"ד עצמון, אבל בסוף יש פה תיקון יחסית נקודתי
עידן רול:
למה אתם לא שמים מצלמות?
תמר לוי בונה:
יש מצלמות במצבים בהם - -
ינון אזולאי:
מה שאומרים לך פה זה שבכנסת יש תהליך מסודר שאיתו הולכים ושכל פעם כשאתם מחזירים לנו חוקי הסדרים למיניהם, אנחנו אומרים לכם "די, מספיק, אנחנו לא מוכנים"
ינון אזולאי:
 עם כל הכבוד לקואליציות למיניהן, יש פה חברי כנסת שקובעים
שגית אפיק:
גם אם אנחנו מקבלים את העמדה של הממשלה שחוק ההסדרים יכול להכיל בתוכו נושאים שיש להם תועלות משקיות, עדיין זאת לא סיבה מספקת - זה נכלל במסגרת עוד 80 נושאים - להעיק על ועדת הכלכלה
שגית אפיק:
 אנחנו חושבים שבעניין הוראות אכיפה נכון שיהיה דיון מסודר
עידו חי:
לפני כארבע שנים הגשנו המלצות לגבי אכיפה של אגרות תנועה ואגרות מינהליות, אבל תיקון החקיקה הזה עד היום לא התקדם
ינון אזולאי:
למה לא הגשתם אותו?
עידו חי:
הוא הוגש
עידו חי:
אתה יודע מה קורה עם הכנסות
ינון אזולאי:
אתה פסימי לגבי הכנסת הזאת?
נאור שירי:
אני פסימי
ינון אזולאי:
אז תצביע נגד
עידו חי:
זה פוגע באכיפה של אגרות תנועה, זה מעמיס על בתי משפט
ינון אזולאי:
תוציא אותו עכשיו, תשים אותו בהליך חקיקה רגיל ותתחיל לעבוד על זה
נאור שירי:
ממתי לשים כוח אדם ופקחים זה ייעול? למה לא להשתמש במצלמות? אם תרצו להוסיף מצלמות, האם מצלמות אכיפה יגיעו לאישור הכנסת?
תמר לוי בונה:
המצלמות עדיין לא אפקטיביות, הן לא יודעות לספור שלושה אנשים ברכב
תמר לוי בונה:
 כרגע רוב הנת"צים הם נתיבים רבי תפוסה שהטכנולוגיה בהם היא הפקחים
תמר לוי בונה:
 לפיקוח בהיבטים האלה יש תועלות משקיות
אופיר כץ:
אני מסכים עם חברי הוועדה ועם הייעוץ המשפטי שצריך לפצל את הסעיף הזה
שגית אפיק:
נושא מספר 26, סעיף מס' 54 – תיקון פקודת התעבורה - אתה מעביר את זה לוועדת הכלכלה בהליך חקיקה רגיל, אתה מפצל?
זאב אלקין:
פיצול מהותי
אופיר כץ:
אם כך, מי בעד, מי נגד, מי נמנע?
אופיר כץ:
הסעיף יפוצל ויועבר לוועדת הכלכלה
אופיר כץ:
 רביזיה
זאב אלקין:
אני מצטרף
אופיר כץ:
סעיף 22 – תיקון הגדרת צורכי ציבור בחוק התכנון והבנייה
דוד מור:
במסגרת חוק ההסדרים אנחנו מבצעים מספר פעולות על מנת לייעל, להקל על הקמת רשת חשמל ולתמוך בגידול המאוד משמעותי בצריכת החשמל במשק באנרגיות מתחדשות וברכב חשמלי, כשאנחנו מבינים שבהסדרים הקיימים היום, וזה הופך להיות אירוע מאוד דחוף, פשוט לא ניתן לתת תמיכה מספקת לדברים האלה
דוד מור:
 היום אין לרשויות מקומיות את הסמכות להקצות צורכי ציבור לצורך הקמת מתקני השנעה, לכן אנחנו מבקשים לתת להן את הסמכות הזאת באמצעות הגדרת מתקני השנעה כצורך ציבורי  שיקל את הנטל על הציבור
זאב אלקין:
איזה זכויות מקרקעין ייפגעו פה?
דוד מור:
אין הגדרה של פגיעה בזכויות מקרקעין
דוד מור:
 זה מאפשר לרשויות במסגרת הליכי התכנון להפקיע שטחים שגם היום מותר להן להפקיע
זאב אלקין:
 שטחים של מי?
דוד מור:
השטחים הם תמיד שטחים פרטיים
זאב אלקין:
הנושא של מתקני השנעה הוא הרבה פעמים אירוע מאוד רגיש לאנשים שגרים בסביבה
זאב אלקין:
 חוק כזה יהרוג את כל ההתנגדויות, תהיה פה צעקה ציבורית גדולה מהדבר הזה
זאב אלקין:
 איך אפשר להעביר את זה בחוק ההסדרים? איך זה קשור בכלל?
עידן רול:
כל הסוגיה של הפקעת מקרקעין היא סוגיה עדינה שפוגעת ישירות בקניין של הפרט
עידן רול:
 זה משהו שמצריך הליך שקוף עם התנגדויות, שיח אמיתי בוועדה, גורמי ציבור
זאב אלקין:
זה לא ישפיע רק על הפקעת מקרקעין, זה ישפיע על עוד דברים
נעמה לזימי:
בישראל יש תקינה מאוד מתקדמת וטובה, ולא פעם הבעיה היא העדר פיקוח וסוגיות אחרות שפוגעות באינטרס הציבורי
נעמה לזימי:
 עד שיש כבר דברים שעשינו כמו שצריך - גם אם יש מה לתקן ולשפר - בא לפה חוק הסדרים שמתחיל לעשות מחיקה טוטאלית
נעמה לזימי:
 יש פה המון סוגיות שהשלכות הרוחב לדורות הבאים, למדינה הזאת ולעתודות שלה - -
נאור שירי:
צריך להבין שכשאתה מפקיע קרקע לצורכי ציבור, הפיצוי שאתה נותן לבעל הקרקע הוא נמוך יותר
דוד מור:
על הסוגיה הזאת לא היו מחלוקות מבחינת תגובות ציבור - לא של השלטון המקומי ולא של אזרחים
נאור שירי:
אז פה יש
דוד מור:
להיפך, היום רשויות מקומיות - -
חנוך דב מלביצקי:
בטוח שרשות רוצה את זה, כי זה נותן לה כוח לקחת קרקע בהליך מקוצר ולשלם כסף
איליה כץ:
בסוף זה אירוע דגל של הממשלה, זה אירוע דגל של שר האוצר
איליה כץ:
 זו כנראה אחת החקיקות הכי חשובות שנעשות פה
זאב אלקין:
ההשנעה זה אחד מהדגלים של שר האוצר?
חנוך דב מלביצקי:
תמסור לשר האוצר שאם הוא רוצה לעשות דברים כאלה, הוא קודם צריך לדבר עם חבריו לקואליציה
איליה כץ:
הסוגיה של ההשנעה היא סוגיה שהיא קריטית, לדעת כל גורמי המקצוע, לדעת כל גורמי הממשלה והשלטון המקומי, לטובת אספקת חשמל, לטובת משבר דיור ולטובת כניסה של רכב חשמלי
ינון אזולאי:
בחוק ההסדרים הקודם זה היה?
דוד מור:
זה לא היה בחוק ההסדרים הקודם
דוד מור:
 אין פה החלטה על הפקעה, אין פה שום קיצור דרך בהליך התכנון, אין פה שינוי במעמד
חנוך דב מלביצקי:
תפתח את חוק התכנון והבנייה ותראה מה זו הפקעה לצורכי ציבור
חנוך דב מלביצקי:
 זה הליך אחר לגמרי מהפקעה רגילה, וגם הפיצוי הוא אחר, הוא 15% או 20% מהערך
דוד מור:
החלופה היא לא הפקעה על פי פקודת המקרקעין
דוד מור:
 היום חברת החשמל דורשת בצורה חד צדדית מבניינים לתת חדרי שנעים – מה שלא מתאפשר בשכונות ותיקות, לכן החלופה היא לא לספק חשמל
דוד מור:
 מדובר במתקנים מאוד קטנים - יש מעל 50,000 כאלה
עידן רול:
אני חושב שאת הסוגיות שנוגעות בהפקעות של מקרקעין פרטי צריך להימנע מלהכניס לחוק ההסדרים
עידן רול:
 זאת סוגיה מאוד רגישה שבה השלטון מפעיל כוח לא פרופורציונאלי בשביל ליישם מדיניות תכנונית
עידן רול:
 לפעמים חייבים שזה יקרה, אבל אז זה חייב להיות משוקף בהליך רגיל
עידן רול:
 חוק ההסדרים פשוט לא מתאים לזה
איליה כץ:
בהרבה מאוד חוקי הסדרים בעבר תוקן סעיף 188
ינון אזולאי:
זה לא אומר שצריך לחזור עוד פעם על אותה טעות
איליה כץ:
אני חושב שאין מחלוקת שכניסה של רכב חשמלי תורמת להפחתת פליטות
ינון אזולאי:
תורידו את המס
איליה כץ:
החוק הזה נועד לפתור את הבעיה של עמדות טעינה
משה גפני:
התקיים דיון על הנושא הזה של הפחתת המס על רכב חשמלי
ינון אזולאי:
לא ביקשנו משהו חדש, פשוט ביקשנו שיאריכו
משה גפני:
ביקשנו להאריך את זה, אבל משרד האוצר לא הסכים
זאב אלקין:
למה לא לפצל את זה להליך חקיקה רגיל?
איליה כץ:
כי מדובר על פעילות דחופה בשוק הרכב החשמלי
משה גפני:
למה התנגדתם להורדת המס על הרכב החשמלי?
איליה כץ:
אנחנו סבורים שהמס מאוד נמוך
שגית אפיק:
נושא 22, סעיף 49 – תיקון לחוק התכנון והבנייה
זאב אלקין:
מה העמדה של הייעוץ המשפטי?
שגית אפיק:
זה תיקון מאוד קצר, תיקון של מילה אחת
זאב אלקין:
אבל יש לה משמעות
שגית אפיק:
נכון
שגית אפיק:
 צוות הייעוץ המשפטי לוועדת הפנים לא ראה בעניין הזה עניין כל כך עקרוני לריב עליו
אופיר כץ:
אנחנו מצביעים על להעביר את זה במסגרת חוק ההסדרים לוועדת הפנים
אופיר כץ:
 נושא 23
שגית אפיק:
קידום ייצור חשמל באמצעות אנרגיה מתחדשת
דוד מור:
אנחנו מדברים פה על תיקוני חוק שנועדו להפחית רגולציה במכירת אנרגיה מתחדשת בשוק הפרטי
דוד מור:
 לפי חוק משק החשמל, נדרש היום רישיון כדי למכור חשמל לכל מי שהוא לא חברת חשמל או חברת חשמל מזרח ירושלים
דוד מור:
 בשנה הקרובה הולך להיות שינוי מאוד משמעותי, לפיו ניתן יהיה לרכוש חשמל ישירות מיצרני חשמל - בדגש על אנרגיה מתחדשת
דוד מור:
 יש כ-40 ספקים שונים לנושא הזה
דוד מור:
 על מנת שהם יוכלו לרכוש את החשמל ישר מהיצרנים, אנחנו רוצים לאפשר פטור מרישיון למכירת החשמל הזה
דוד מור:
 אנחנו חושבים שזה נושא חשוב, כדי לאפשר האצה של התחום, כדי להפחית פליטות, להקל על רגולציה ולצמצם את המחיר לחשמל
דוד מור:
 התחרות שהחלה כבר עכשיו מביאה להנחות במחיר החשמל של מעל 5% לצרכנים ביתיים
אופיר כץ:
נושא 23, סעיף 50(1)
שולמית אלוני:
קידום ייצור חשמל באמצעות אנרגיה מתחדשת
אופיר כץ:
אנחנו מצביעים על להעביר את זה לוועדת הכלכלה במסגרת חוק ההסדרים
אופיר כץ:
 נושא 24
שולמית אלוני:
סעיפים 50(2), 52,53– היערכות המשק למעבר לתחבורה פרטית חשמלית מבוססת אמצעי הנעה חליפיים
דוד מור:
נושא 24 נועד להיערך לרכב חשמלי
דוד מור:
 מדובר פה בשני תיקונים שנועדו לשמור על הצרכנים
דוד מור:
 התיקון הראשון נועד להסדיר את הבעלות על אמצעי חשמל שמותקנים במקרקעין פרטי כך שאם בית משותף מבקש להתקין מתקני חשמל, הבעלות תהיה שלו, לא של המתקין
דוד מור:
 הדבר השני זה תיקון שנועד לקצר הוראת שעה בחוק משק החשמל, הוראה שתדרוש חובת רישיון לאספקת חשמל לרכבים חשמליים כבר בשנה הבאה, לא בעוד שלוש שנים, כשהתכלית של זה היא לאפשר רגולציה שתשמור על הצרכנים במשק החשמל
אופיר כץ:
אנחנו מצביעים על פיצול והעברה לוועדת הכלכלה
אופיר כץ:
 נושא 25 – התאמת החובה לאמצעי הנעה מתקדמים ועדכון אופן פרסום היעילות האנרגטית
דוד מור:
המטרה לעשות שינוי בחיוב הפרסום על כלי רכב כך שבכלי רכב תהיה חובה לפרסם את היקף האנרגיה שנצרך, לא ספציפית ליטרים של דלק – מה שנועד לשקף לציבור שקונה רכב חשמלי את היעילות של הרכב
שגית אפיק:
נושא 25, סעיף 51 – תיקון של חוק אוויר נקי - עובר לוועדת הפנים בפיצול להליך חקיקה רגיל
אופיר כץ:
הסעיף יפוצל לוועדת הפנים
אופיר כץ:
 29
יפתח עשהאל:
סעיף 29 מדבר על קידום התחדשות עירונית
יפתח עשהאל:
 אנחנו מסתכלים קדימה בעולם ההתחדשות העירונית, לכן אנחנו מציעים להחיל גם על אזורים שהם צמודי קרקע אפשרות להכריז על מתחם לפינוי-בינוי
ינון אזולאי:
עד כמה מועיל הפיצול הזה?
שגית אפיק:
אנחנו חושבים שמדובר בשינוי מאוד משמעותי, לכן ההליך הראוי לחקיקה הזה הוא הליך חקיקה רגיל
שגית אפיק:
 כרוכות בעניין הזה משמעויות מיסויות ומשמעויות אחרות שבעינינו נכון יהיה לבחון בהליך רגיל, לא בהליך מואץ של חוק ההסדרים שבו הוועדה תתקשה לראות את כלל הפרטים שנובעים מהנושא הזה
יפתח עשהאל:
משבר הדיור הוא בראש מעייניה של הממשלה
יפתח עשהאל:
 לא סתם התחדשות עירונית, חיזוק מבנים והוספת יחידות דיור הם בלב הפעילות של הממשלה
ינון אזולאי:
אתה מדבר פה רק על צמודי קרקע
יפתח עשהאל:
הסעיף פה מדבר על להפוך שכונות צמודות קרקע לבנייה רוויה בהתחדשות עירונית כך שאפשר יהיה להוסיף יחידות דיור לכלל האוכלוסייה
יפתח עשהאל:
 בעיריית חולון, למשל, 7% מיחידות הדיור תופסות למעלה מ-30% מהקרקע של העיר
יפתח עשהאל:
 באותו תא שטח, עם התשתיות שיכולות להיות, אפשר להוסיף עוד אלפי יחידות דיור
נעמה לזימי:
כבר היום יש התחדשות בצמודי קרקע
יפתח עשהאל:
נכון, אבל היום ההתחדשות בצמודי קרקע היא רק אם הם קרובים לשכונה רוויה שמתחדשת
נעמה לזימי:
אנחנו מדברים על הפרה של הבנייה המרקמית?
יפתח עשהאל:
לא, הכל בתהליך תכנוני, ברצון הרשות המקומית והוועדה המקומית
נעמה לזימי:
צריך לשים לב לזה, כי הסיפור המרקמי בתוך שכונה מאוד חשוב
נעמה לזימי:
 גם אני נגד צמודי קרקע, צריך להיגמל מזה, אבל אם בשכונה של צמודי קרקע יעמידו לך בניין של שמונה קומות, זה ישנה לך את כל הבנייה המרקמית במקום, זה יפר את כל האיזון של החניות
נעמה לזימי:
 אם עושים את זה, לפחות שזה יהיה במתחמים שיש לך חתימה של כל השכונה, אחרת אתה גומר לאנשים את החיים
יפתח עשהאל:
אני לא מסתכל פה על עוד חודשיים
אופיר כץ:
אבל מאיתנו אתה מצפה שזה יאושר בתוך חודש
משה גפני:
צריך לדון בחוק הזה בכובד ראש
נעמה לזימי:
מאוד
נעמה לזימי:
 אני חושבת שבתפיסה אפשר להגיע למשהו שהוא נכון לעתיד העתודות ההתחדשות העירונית בישראל וחייבים לעשות אותן בתוך הערים קודם כל
יפתח עשהאל:
	יש לנו מן תפיסת יוקרה כשמדברים על צמודי קרקע, אבל לא כל צמודי הקרקע הם יוקרה
יפתח עשהאל:
 יש הרבה משפחות שגרות בצמודי קרקע וצמאות לפינוי-בינוי הזה
יפתח עשהאל:
 הכל פה בתוך ההליך התכנוני
יפתח עשהאל:
 אנחנו פה רוצים לאפשר לעשות תכנית של פינוי-בינוי גם בלב המרקם העירוני שבו יש צמודי קרקע - מה שהיום לא אפשרי
נעמה לזימי:
השאלה אם עכשיו יהיו לנו כל מיני איים מוזרים שיכולים להיות ממש סיוט לתושבים
יפתח עשהאל:
הכל יעבור הליך תכנוני ארוך, הליך שבו ישמעו את כל התושבים
יפתח עשהאל:
 אנחנו לא מדלגים פה על שום שלב מההליך התכנוני
משה גפני:
זה דיון רציני ואמיתי, כי יכולה להיות פה תקווה גדולה ויכולה להיות אכזבה גדולה
נעמה לזימי:
אני מסכימה
נעמה לזימי:
 זה סעיף שיכול להיות מאוד חברתי אם עושים אותו נכון
משה גפני:
אני בעד לפצל את זה אם אנחנו רוצים להיות נאמנים לציבור ולעשות את הדבר הנכון
משה גפני:
 זה ראוי לפיצול כדי שידונו בזה באופן מסודר
יפתח עשהאל:
אנחנו מבקשים לא לפצל משתי סיבות עיקריות
יפתח עשהאל:
 קודם כל, משבר הדיור מכה בנו יום יום
אופיר כץ:
	מה זה אומר? שצריך לעשות את זה בצורה הכי מהירה כך שיכול להיות שייצא משהו לא טוב? מה, אנחנו לא מודעים למשבר הדיור? מה אתה אומר? שאם לא נעשה את זה מהר, אנחנו לא עוזרים למשבר הדיור? זה בסדר לעשות את זה מהר?
יפתח עשהאל:
הכל פה הולך לעבור הליך חקיקה מהיר
אופיר כץ:
אנחנו לא מסכימים שהנושא הזה יעבור הליך חקיקה מהיר
יפתח עשהאל:
יש פה גם השפעה תקציבית משמעותית
שמחה רוטמן:
אני מבקש התייעצות סיעתית
אופיר כץ:
אנחנו מחדשים את הישיבה
אופיר כץ:
 היינו בהתייעצות סיעתית על העמקת התחדשות עירונית באזורי ביקוש
אופיר כץ:
 אנחנו מצביעים על לפצל להליך חקיקה רגיל בוועדת הפנים
יוראי להב-הרצנו:
רביזיה
אופיר כץ:
נושא 28 - ביטול הערה שנרשמה בפנקס המקרקעין
יפתח עשהאל:
מדובר על עסקאות שפוקעות בהתחדשות עירונית
יפתח עשהאל:
 קיבלנו אינדיקציה מהשוק שיש פה בעיה, שיש פה בירוקרטיה לעניין הערת אזהרה
יפתח עשהאל:
 מוצע שכשעסקה פוקעת, גם הערת אזהרה תפקע
משה סנה:
אז שיפנה לבית משפט ויוכיח שהזכות בטלה
משה סנה:
 אתה לא יכול להפקיע לו את הזכות, כי יש ערך לזכות הזאת
משה סנה:
 לא לחינם היא נרשמה
משה סנה:
 איך מבטלים זכות? או בהסכמה, או דרך בית משפט
משה סנה:
 אתה רוצה לעקוף את בית משפט ולהוציא את היזם
משה סנה:
 אין בזה היגיון
יפתח עשהאל:
  המטרה של פקיעת עסקאות הייתה לאפשר גמישות בשוק
יפתח עשהאל:
 לא הייתה שום כוונה למחוקק להכניס את בית המשפט לאמצע התהליך
יפתח עשהאל:
 העבירו פה סמכות בשביל לאפשר את הגמישות הזאת בשוק
משה סנה:
הערת אזהרה מונעת לעשות עסקאות באותה יחידת דיור
יפתח עשהאל:
אבל העסקה פקעה
משה סנה:
מי קבע שהעסקה פקעה?
יפתח עשהאל:
המחוקק
יעל לינדנברג:
בחוק כבר נקבע מנגנון של פקיעת עסקאות שנובע מאי עמידה של יזם בכל מיני מועדים, כמו אם הוא לא נתן את הוודאות לאותם דיירים שחתמו איתו ובפועל הוא מושך את הזמן והם כבולים אליו
יעל לינדנברג:
 הייתה הסתכלות על הדיירים עצמם, לאפשר להם איזה שהוא אפיק יציאה מהאירוע הזה כדי שהיזם לא יגיד: "אין מה לעשות, אתם חתמתם איתי, תישארו איתי על הדרך גם אם לא עמדתי במועדים מסוימים"
יעל לינדנברג:
 המצב היום הוא שגם אם נקבע שהעסקה פקעה, הערת האזהרה עדיין רשומה ואותו דייר שרצינו למנוע את הכבילה שלו עדיין כבול
משה סנה:
 אז שילך לבית משפט
חנוך דב מלביצקי:
	ללכת לבית משפט זה עניין של שנה וחצי
חנוך דב מלביצקי:
 אתה יודע מה זה עבור דיירים? הם צריכים כסף לעורך דין, הם צריכים לחכות שנה-שנה וחצי כדי להוריד הערת אזהרה
משה סנה:
אני מסכים, אבל ההערה היא זכות, היא לא נולדה יש מאין
משה סנה:
 אם יש עסקה או אין עסקה, זו שאלה משפטית
חנוך דב מלביצקי:
אבל הממונה רשאי להחריג את זה
יפתח עשהאל:
המחוקק הכריע שהוא לא רוצה שאותם דיירים ילכו להליך משפטי, ישכרו עורך דין, יאבדו עלויות ויהיו שבויים בידי היזם
יפתח עשהאל:
 המטרה היא שכשפקעה ליזם עסקה, הדיירים לא יצטרכו להגיע לבית משפט
יפתח עשהאל:
 ההצעה שנמצאת פה אומרת שברגע שפקעה הזכות במקרקעין, תפקע גם הערת האזהרה
משה סנה:
יש יכולת להגיש ערר?
חנוך דב מלביצקי:
בטח, אתה יכול להגיש ערר על קביעת הממונה
רעות בינג:
יש כאן שאלות משפטיות לגבי זה שמקבל ההכרעה הוא גוף מינהלי, אבל אלו שאלות שאנחנו חושבים שיכולות להתברר במהלך החקיקה
משה סנה:
 למי מגישים ערר על הממונה?
יפתח עשהאל:
נוכל לבדוק
משה סנה:
זאת השאלה, כי בסוף הממונה מחליט באופן חד צדדי
חנוך דב מלביצקי:
הממונה זה המומחה לעסקאות מקרקעין
יפתח עשהאל:
אלה הדברים שיידונו בוועדה
שגית אפיק:
נושא מס' 28, סעיף 56(1) - חוק הרשות הממשלתית להתחדשות (ביטול הערה) - אתה מעביר לוועדת הפנים ומשאיר בחוק ההסדרים?
אופיר כץ:
הסעיף יועבר במסגרת חוק ההסדרים לוועדת הפנים
אופיר כץ:
 30 - קידום תחום התחדשות עירונית
יפתח עשהאל:
פה זה תיקון יחסית טכני
יפתח עשהאל:
 היום הרשות המקומית נדרשת לאשרר פעמיים את ההכרזה שלה
יפתח עשהאל:
 מוצע שרשות מקומית תידרש להסכים רק פעם אחת, ואז ליזם תהיה ודאות שהרשות המקומית מסכימה והוא יקבל את ההכרזה אוטומטית בהתאם לחקיקה
אופיר כץ:
	אנחנו מצביעים על להעביר את זה לוועדת הפנים
שגית אפיק:
נשאר בהסדרים
אופיר כץ:
 31 - עסקאות חוסמות
שגית אפיק:
נושא מס' 31, סעיפים 56(3) ו-57 – קידום פתרונות לעסקאות חוסמות – יעברו לוועדת הפנים ויפוצלו מחוק ההסדרים
יוראי להב-הרצנו:
למה שזה יפוצל?
שגית אפיק:
הסברנו בתחילת היום שיש מו"מ מקדים להצעת חוק ההסדרים ושיש חלקים שמפוצלים ממנה
יוראי להב-הרצנו:
אני מבין את הטכניקה, אבל אני לא מבין למה מהותית הסעיף הזה צריך להיות מפוצל
רעות בינג:
מדובר בסמכות של מנהל הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית להתערב בחוזים בין שני צדדים בשוק הפרטי
רעות בינג:
 אנחנו חשבנו שזה צעד מאוד משמעותי ודרמטי שלא נכון שיקודם במסגרת חוק הסדרים
אופיר כץ:
מי בעד הפיצול? מי נגד, מי נמנע?
אופיר כץ:
הפיצול אושר
אופיר כץ:
 32 - חוק פינוי ובינוי (מינוי שמאי)
יפתח עשהאל:
 החוק מבקש להקל על דיירים, על הרשות להתחדשות ועל היזם להביא שמאי פינוי בינוי כדי לבחון כדאיות כלכלית של עסקה
יפתח עשהאל:
 היום נדרשת הסכמה גבוהה יותר מההסכמות שנדרשות בשביל לצאת לפרויקט, לכן אנחנו מבקשים להפחית את ההסכמות ל-50%
אופיר כץ:
ההמלצה של הייעוץ המשפטי היא להעביר לוועדת הפנים
אופיר כץ:
החוק יישאר במסגרת חוק ההסדרים ויועבר לוועדת הפנים
אופיר כץ:
 51 - האצת תכנון בקרקע פרטית
מתן יגל:
אנחנו רואים בשנים האחרונות בנתוני הבנייה שהקרקע הפרטית לא מספקת מספיק יחידות דיור ביחס לקרקעות המדינה
מתן יגל:
 אחד החסמים הברורים שראינו זה הסיפור של קרקע פרטית מרובת בעלים שבשביל לקדם תכנון צריך הסכמה של 75% מקרב בעלי הקרקע
מתן יגל:
 אנחנו מבקשים לבצע תהליך שבו נרד להסכמה של 51%
משה גפני:
זה אומר שלוקחים מהם?
מתן יגל:
לא לוקחים לאף אחד כלום, כי מדובר על קרקע פנויה
מתן יגל:
 הרעיון הוא לאפשר יציאה ותכנון גם באחוז יותר נמוך של הסכמות
משה גפני:
למה? אתם רוצים לשחרר קרקעות?
מתן יגל:
נכון
משה גפני:
אז למה רמ"י לא משחררים קרקעות?
נעמה לזימי:
ולמה הם שילשו את מחירי הקרקע?
ינון אזולאי:
את מתכוונת לשאול למה הם מספסרים בקרקעות
מתן יגל:
ההצעה נועדה להסיר חסמים ולאפשר יותר פיתוח בקרקע פרטית
מתן יגל:
 הרעיון פה מדבר אך ורק על לצאת לתכנון
יוראי להב-הרצנו:
יש פה נגיעה בזכות הקניין באופן שאני לא מכיר, וההתנגשות עם היתר בנייה דורשת תכלית ראויה
יוראי להב-הרצנו:
 יש פה כמה דברים שבעיני דורשים ליבון
חנוך דב מלביצקי:
יש הבדל בין הליך תכנון לבין עצם מימוש התכנון
חנוך דב מלביצקי:
 ועדה תכנונית לא דנה בשאלות קנייניות כמעט בכלל, למעט מקרים בוהקים שאין זכויות קניין לחלוטין
חנוך דב מלביצקי:
 הנושא הזה לא פוגע בזכויות קניין, כי הוא מדבר על אספקט תכנוני בלבד, הוא לא מאפשר בנייה מיידית בקרקע אם אין זכויות בנייה
חנוך דב מלביצקי:
 אין שום מניעה בזה
חנוך דב מלביצקי:
 להיפך, זה יקדם תהליך תכנון
חנוך דב מלביצקי:
 ברגע שאתה מקדם תהליך תכנון גם הקרקע של האדם שהתנגד שווה יותר, לא פגעת בו
נעמה לזימי:
זה מקטין את הוודאות ההמשכית, כי כשאחוז ההיתר לתכנון נמוך יותר - -
מתן יגל:
זה צעד שמגדיל את היצע הדיור, כי הוא יאפשר עוד תכנון, עוד ייזום ועוד פיתוח
מתן יגל:
 מדובר בתכניות משביחות
מתן יגל:
 אף פעם לא ראינו תביעה של מי שהיה ב-25% בגלל שהוא חשב שעשקו אותו או פגעו בו
מתן יגל:
 למה? כי מדובר בתכניות משביחות שכולם נהנים מהן
יוראי להב-הרצנו:
 מאחר ומדובר בסוגיות שדורשות ליבון נוסף, אני חושב שנכון לפצל את זה
מתן יגל:
תבואו לוועדת הפנים, יהיה על זה דיון
יוראי להב-הרצנו:
אני חבר בוועדת הפנים
יוראי להב-הרצנו:
 אני חושב שנכון להפריד את זה מחוק ההסדרים, כי הדיון במסגרת חוק ההסדרים לא יכול להיות מעמיק
יוראי להב-הרצנו:
 אם זה יפוצל נוכל להביא את רמ"י ולשאול אותם למה הם לא משחררים קרקעות
מתן יגל:
האירוע הספציפי הזה לא רלוונטי לרמ"י
מתן יגל:
 מדובר פה בקרקע פרטית
שגית אפיק:
נושא מס' 51, סעיפים 89(3), 89(5) – האצת התכנון בקרקע פרטית - יעבור לוועדת הפנים במסגרת חוק ההסדרים
נעמה לזימי:
רביזיה
אופיר כץ:
הסעיף יועבר לוועדת הפנים
אופיר כץ:
 אני מצטרף לרביזיה
אופיר כץ:
 35 - צמצום כוח השוק של ספקים (מזון)
גל ברנס:
במסגרת ההסדר הזה מוצע להפחית את הריכוזיות הקיימת בשוק המזון במקטע הספקים
גל ברנס:
 במסגרת הדבר הזה מוצע לקדם כמה הסדרים
גל ברנס:
 ההסדר הראשון הוא הסדר שאוסר על איסור מיזוגים של יצרניות מזון גדולות או ספקי מזון גדולים, כשבהיבט הזה אנחנו מדברים על כל חברות המזון הגדולות במשק שכולנו מכירים
גל ברנס:
 ההצעה היא לאסור עליהם להמשיך ולגדול דרך מיזוגים עם חברות קטנות, כדי שחברות קטנות יוכלו לצמח באופן עצמאי
גל ברנס:
 במסגרת חוק התחרות במזון יש היום איזו שהיא הגבלה לקמעונאים בפתיחת חנות באזורים שיש ריכוזיות גיאוגרפית
גל ברנס:
 אם קמעונאים יגדילו את כמות הספקים הקטנים והבינוניים אצלם בחנות, מוצע כאן שהם יקבלו הקלה בכך שהם לא יצטרכו את אישור הממונה על התחרות לדבר הזה
איתי עצמון:
חוק קידום התחרות בענף המזון קובע הסדרים מאוד מורכבים
איתי עצמון:
 מיזוג בין חברות לפי חוק התחרות נתון לאישור של הממונה על התחרות
איתי עצמון:
 כאן מוצע לקבוע איסור מוחלט על המיזוג
איתי עצמון:
 מכיוון שיש כאן התערבות בהתקשרויות של חברות פרטיות, של צדדים שונים במקטעים שונים בתחום המזון, נשאלות  שאלות משפטיות מורכבות
שגית אפיק:
נושא 35, סעיפים 63,64 להצעת החוק – צמצום כוח השוק של ספקים – אתה מעביר לכלכלה ומשאיר בחוק ההסדרים?
אופיר כץ:
 אנחנו עוברים לנושא 4
יונתן פלוסהיים:
בתיקון הזה אנחנו מבקשים להאריך את תקופת הרישיון של חברת נתג"ז
יונתן פלוסהיים:
 מדובר בחברה ממשלתית שהתפקיד שלה הוא לפרוס את תשתית הגז הטבעי במקטע ההולכה
יונתן פלוסהיים:
 את הרישיון שלה, שמסתיים ב-2034, אנחנו רוצים להאריך ב-15 שנה
ינון אזולאי:
למה אתה ממהר?
יונתן פלוסהיים:
זאת חברה שמגייסת כספים בשוק ההון
יונתן פלוסהיים:
 כשהיא לוקחת חוב של מיליארד שקלים, היא יכולה להחזיר אותו רק עד תום תקופת הרישיון
ינון אזולאי:
אז למה לא בתהליך חקיקה רגיל?
יונתן פלוסהיים:
כי אל"ף, צריך לחזק את האיתנות הפיננסית של החברה - זו חברה שעושה הרבה השקעות גדולות שקשורות להולכה של גז, אם במה שנוגע לייצוא ואם במה שנוגע לפיתוח של המאגרים - ובי"ת, ככל שעלויות המימון שלה יותר גבוהות, כך זה משפיע על תעריף הגז שבסוף מתגלגל לצרכן
שגית אפיק:
מדובר ברישיון שפג בשנת 2034
קריאה:
נכון שזה נשמע מאוד מאוד רחוק, אבל זה משפיע מאוד על נתג"ז
קריאה:
 צריך להבין שכל יום שעובר ואנחנו לא יכולים להאריך את התקופה של הרישיון של נתג"ז זה פוגע לנו בקידום המשק
יונתן מישרקי:
יש משהו על הפרק?
קריאה:
ההסכמים שעליהם נתג"ז חותמת הם הסכמים ארוכי טווח
קריאה:
 הסכמים עם יצרני חשמל והסכמים שקשורים לייצור וכדומה הם נושאים ארוכי טווח, ולכן בכל יום שאתה מעכב את זה אתה מעכב את המשק
קריאה:
 זה מאוד קשור לתקציב, כי ברגע שיש לה עוד כמה שנים זה משפיע על המינוף שלה, זה  משפיע על יכולת גיוס החוב שלה וגם יכול לייקר את התעריפים
קריאה:
 הנושא הזה הוא סופר דחוף, הוא סופר קריטי, ואנחנו חושבים שאי אפשר לחכות איתו יותר
שרון ניר:
מה מחזורי העסקאות הקיימים כרגע? לכמה שנים הם?
קריאה:
אני לא יודע להגיד את הסכום בשלוף, אבל מדובר פה בסכום מאוד מאוד גדול - מעל מיליארד שקל
איליה כץ:
יש פה גם דחיפות נוכח הצורך לקדם תשתית ייצוא למצרים, בניצנה
איליה כץ:
 הנושא הזה יצא לשימוע
יוראי להב-הרצנו:
מה הבעיה? תקדמו את זה בחקיקה רגילה
איליה כץ:
הנושא הזה של תשתית ייצוא חדשה מניצנה למצרים הוא אסטרטגי בראי המשק
איליה כץ:
 כל עיכוב בהליך החקיקה פה עשוי להשפיע לרעה על היכולת של נתג"ז לקדם את התשתית הזאת
אופיר כץ:
אנחנו נפצל את זה לוועדה למיזמים ציבוריים
אופיר כץ:
 במידה והם ישלימו את זה לפני שאנחנו צריכים להגיש, אני אמזג את זה בוועדת הכנסת
שגית אפיק:
את סעיף 17(1) להצעת החוק – הארכת תוקף רישיון נתג"ז – אתה מפצל להליך חקיקה רגיל ומעביר לוועדה למיזמים ציבוריים?
אופיר כץ:
פוצל לוועדה למיזמים ציבוריים
אופיר כץ:
 37 - שמירה על מקרקעי ישראל
שגית אפיק:
זה פיצול שסוכם עליו לאחר הקריאה הראשונה
שגית אפיק:
 סעיפים 66(1), 66(2) ו-66ב להצעת החוק – שמירה על מקרקעי ישראל - אתה מפצל להליך חקיקה רגיל ומעביר לוועדת הפנים
אופיר כץ:
הועבר לוועדת הפנים בפיצול
אופיר כץ:
 אני עובר לנושא מס' 7
שגית אפיק:
 על נושא מס' 7, סעיף 18  – הגמישות הניהולית במערכת החינוך – קיימנו כבר דיון
משה גפני:
זו מערכת שהחינוך החרדי לא נמצא בה
נעמה לזימי:
אני אשמח שהחינוך החרדי יהיה ממלכתי
אלי מורגנשטרן:
תיקון החקיקה הזה רלוונטי אך ורק לבתי ספר שנמצאים בחינוך הרשמי
משה גפני:
זאת אומרת, הילד שלי לא יקבל את זה
משה טור פז:
הוא כבר מקבל את זה