GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
משה טור פז:
 למוכר שאינו רשמי כבר יש חשבון
משה טור פז:
 פה מדובר על פתיחת חשבון ברשמי
יוראי להב-הרצנו:
אני מבקש התייעצות סיעתית
משה גפני:
מדובר על כמה מיליארדים לנושא של הגמישות הניהולית
משה גפני:
 הילדים החרדים מחוץ לעניין
משה גפני:
 אנחנו לא נשלים עם המצב הזה
משה גפני:
 הילדים והנכדים שלי לא יהיו סוג ב' בגני הילדים ובבתי הספר
משה גפני:
 אם לא יהיה פתרון לזה, תחפשו את החברים שלכם כשיגיע תקציב המדינה
אופיר כץ:
את נושא 7, סעיף 18 – גמישות ניהולית במערכת החינוך - אתה משאיר במסגרת חוק ההסדרים ומעביר לחינוך?
אופיר כץ:
הנושא הועבר לוועדת החינוך
אופיר כץ:
 33 - הרחבת ההטבות להתחדשות בניינית
יפתח עשהאל:
הממשלה מבקשת להחיל את כל ההטבות התכנוניות והמיסויות שחלות על פינוי-בינוי גם על תמ"א 38, על התחדשות בניינית
יפתח עשהאל:
 פינוי-בינוי היה מועדף בעבר על התחדשות בניינית
יפתח עשהאל:
 היום התחדשות בניינית זה כבר לא מוצר נחות, לכן אנחנו רוצים לתת לו את אותן הטבות ואת אותם תנאים
יוראי להב-הרצנו:
אם אנחנו רוצים לעבור מתמ"א 38 להתחדשות עירונית, למה להשוות את התנאים?
יפתח עשהאל:
מרבית הרשויות כבר ביצעו תכנית מכוח סעיף 23 בתמ"א שמסבירה איפה יהיה פינוי-בינוי ואיפה תהיה התחדשות בניינית
יפתח עשהאל:
 במקומות כאלה המוצר של התחדשות בניינית הוא כבר לא נחות, לכן אנחנו לא רוצים להפלות אותו
רעות בינג:
לפני כשנה חוקקו חלופה לתמ"א 38 שאמורה לחול גם ביחס לתכניות שהן חלק מהחלופה
חנוך דב מלביצקי:
זה חוק מצוין החוק הזה
נעמה לזימי:
האם זה אותו תיקון שמשמש כאותה הרחבה מהפעם הקודמת?
שגית אפיק:
כתבנו שאנחנו חושבים שההסדרים שהוצעו בחוק הקודם לגבי מיזמי פינוי-בינוי הם אכן בעייתיים ומעוררים מורכבות משפטית, אבל משעה שהם כבר אומצו בחקיקה נכון להחיל אותם גם ביחס להתחדשות עירונית ולא לייצר איזה שהוא מודל אחר
שגית אפיק:
 ייתכן שהיה נכון לעשות את זה בהליך רגיל, אבל זאת כבר שאלה אחרת
יוראי להב-הרצנו:
לי הייתה כאן הסתייגות לגבי התמרוץ
נעמה לזימי:
זכויות דיירים זה דבר שצריך לעשות במשורה
נעמה לזימי:
 אני מאוד מבינה את הסיפור של סירוב בלתי סביר וכמה זה מורכב
נעמה לזימי:
 אני גרה בשכונה ותיקה מאוד לא פשוטה, שכונה שכבר שוקעת בגלל שהיא בקרבה לים
נעמה לזימי:
 כמובן שצריך למצוא לזה פתרון, אבל עדיין אני יודעת כמה חשוב להקשיב לזכויות דיירים, במיוחד אלה שגרים בשכונות האלו
חנוך דב מלביצקי:
 אלה לא מתנגדים
חנוך דב מלביצקי:
 מדובר פה על מי שמשכיר, על מי שלא נמצא בנכס
חנוך דב מלביצקי:
 למה שהמשכיר יתקע את ההתחדשות לאלה שגרים?
נעמה לזימי:
אני מקבלת
רעות בינג:
יש הוראות שקשורות לבעלים, יש הוראות שקשורות למשקיעים
שגית אפיק:
נושא 33, סעיף 60 – הרחבת ההטבות להתחדשות בניינית מבוססת תכנון – עובר לוועדת הפנים ונשאר בחוק ההסדרים?
אופיר כץ:
 כן
אופיר כץ:
 אנחנו עוברים לנושא 34
מתן יגל:
המטרה של הצעד הזה היא לאפשר פיצול של צמודי קרקע
מתן יגל:
 עד היום זה משהו שהיה בהוראת שעה ולא קרה הרבה
מתן יגל:
 אנחנו בהצעה הזאת רוצים לבוא ולהגיד שמי שרוצה לעשות פיצול של צמוד קרקע, יוכל לעשות את זה בהיתר ולקבל 45 מטר נוספים
מתן יגל:
 אנחנו רוצים לתת לאנשים אינסנטיב לעשות פיצול
מתן יגל:
 הרבה פעמים צמודי הקרקע נמצאים במקומות לא צפופים שיש בהם תשתיות שיכולות לאפשר את זה
שגית אפיק:
נושא מס' 34, סעיפים 61,62 – תוספת יחידות דיור בהליך מהיר – אתה מפצל לוועדת הפנים?
משה גפני:
אני מבקש רביזיה
אופיר כץ:
אני מצטרף לבקשה שלך
מתן כהנא:
הבנתי שזה לא ממש עוזר
מתן יגל:
זה לא עוזר, כי היום אין לאנשים מטראז' ולכן אין להם סיבה לבקש היתר
אופיר כץ:
נושא מס' 8
יפתח עשהאל:
סעיף 8 מדבר על קרנות ריט
יפתח עשהאל:
 הכוונה פה לתת הטבה למי שיש בבעלותו דירה יחידה אבל לא גר בדירה הזאת אלא משכיר אותה
יפתח עשהאל:
 היום חלים עליו אותם חוקי מס של משקיע
קריאה:
עד איזה סכום?
יפתח עשהאל:
עד סכום של 7,500 שקל בחודש
יפתח עשהאל:
 אם אתה מקבל הכנסות מהדירה שאתה משכיר אבל גם מוציא כסף על דירה שאתה שוכר, תוכל לקזז בין שתי העסקאות
נעמה לזימי:
זה רק כשיש דירה אחת, לא כשיש ריבוי נכסים, נכון?
יפתח עשהאל:
נכון, כשיש דירה יחידה
שולמית אלוני:
ההצבעה היא על נושא 8, סעיפים 11(2) ו-12א
ינון אזולאי:
נשאר בחוק ההסדרים ויועבר לוועדת כספים
ינון אזולאי:
 מי בעד, מי נגד, מי נמנע?
ינון אזולאי:
נושא 26
לילי אור:
סעיף 47א לפקודת מס הכנסה אומר שמעצמאים או ממי שלא מופרש עבורם לביטוח הלאומי צריך לנכות 52% ממקדמת הביטוח הלאומי שהם משלמים
לילי אור:
 בגלל שיש מקרים שבהם המקדמות משולמות ביתר ואחר כך מקבלים בגינן החזר מהביטוח הלאומי, מוצע שסכום ההחזר מהביטוח הלאומי יופחת מהניכוי שמקבל הנישום
נעמה לזימי:
תסבירי לנו שנבין
לילי אור:
אם אתה משלם בעצמך את הכסף לביטוח לאומי, אתה משלם אותו בצורה של מקדמות
לילי אור:
 אם שילמת ביתר, תקבל החזר מהמוסד לביטוח לאומי
לילי אור:
 אנחנו אומרים שברגע שקיבלת החזר מהמוסד לביטוח לאומי, לא יהיה גם ניכוי של ההוצאה
משה סנה:
  שלא יהיה לך גם וגם
לילי אור:
נכון
שולמית אלוני:
נושא 26, סעיפים 48, 49 – ההמלצה היא להשאיר בכספים
ינון אזולאי:
מי בעד, מי נגד, מי נמנע?
בשעה 15:
<< מנהל >> (היו"ר אופיר כץ)
אופיר כץ:
נלך לחלק הפשוט, חוק ההסדרים, קרן הארנונה
שגית אפיק:
נושא 45
שגית אפיק:
 עמוד 20 בחוברת, סעיפים 79-78
שגית אפיק:
 אתם רוצים להסביר על קרן הארנונה?
רותם ברמלי:
כן, אני אסביר
רותם ברמלי:
 כמו שכולכם יודעים במבנה הארנונה יש בעיה מאוד קשה, הארנונה למגורים היא מאוד נמוכה והארנונה לעסקים היא מאוד גבוהה, מה שמייצר שתי בעיות עיקריות
רותם ברמלי:
 הבעיה הראשונה היא תמריץ שלילי להגדלה של היצע הדיור, ראשי ערים כשהם מסתכלים על התמריצים הכלכליים האלה הם יעדיפו לבנות כמה שיותר עסקים וכמה שפחות מגורים
רותם ברמלי:
 הבעיה השנייה שנוצרת מהמבנה הזה זה שיש פערים כלכליים מאוד גדולים בין רשויות מקומיות כי רוב אזורי התעסוקה המשמעותיים, המרכזיים, כמו בכל מדינה מערבית בעולם מרוכזים בלב אזורי הביקוש
רותם ברמלי:
      ההצעה הזאת מבקשת להקים קרן ארנונה ארצית, חוץ תקציבית לחלוטין, בידי השלטון המקומי
רותם ברמלי:
 אין לזה נגיעה לתקציב המדינה, זה לא מנוהל בתקציב המדינה ומקורות ההכנסה של הקרן הם מהפרשה של אחוז מסוים מהגידול העתידי בארנונה עסקית ברשויות מקומיות
נעמה לזימי:
אם אין לזה נגיעה לתקציב המדינה, אז מה?
שרון ניר:
אז שמים על זה - - -
אופיר כץ:
נעמה, שרון, בבקשה, תנו לו לסיים
אופיר כץ:
 זה אירוע גדול, הוא צריך להסביר, כולם ידברו כמובן
רותם ברמלי:
הקרן היא חוץ תקציבית לחלוטין ואלה מקורות ההכנסה שלה, הפרשה של אחוז מסוים מהגידול העתידי בארנונה עסקית, והקרן מחלקת מענק שנתי קבוע על כל היתר בנייה למגורים שיוצא בסך 2,000 שקל מעתה ועד עולם בתקציב השוטף של הרשות
רותם ברמלי:
 בעינינו זה עונה על שתי בעיות
רותם ברמלי:
 אחת, זה מתמרץ דיור, ושתיים, זה גם מצמצם פערים בין רשויות ונותן משאבים כספיים ברשויות שצומחות בעיקר בפריפריה
רותם ברמלי:
      אני אגיד עוד משהו לגבי זה
רותם ברמלי:
 לא המצאנו את הגלגל, היום יש חלוקת הכנסות בין רשויות מקומיות בוועדת גבולות שמאשר שר הפנים ושר האוצר
רותם ברמלי:
 הבעיה עם המנגנון הקיים זה שלצערי החלוקה הזאת נעשית בין רשויות סמוכות בעיקר בפריפריה ולא ברשויות מגוש דן החוצה, ולכן המנגנון המהותי קיים היום בחוק, לא המצאנו אותו, אבל כן אפשרנו את החלוקה הכלל ארצית הזאת ולא רק בסמיכות גיאוגרפית
אופיר כץ:
חיים ביבס, בבקשה
חיים גבתי:
חברים, אחר צהריים טובים לכולם
חיים גבתי:
 קרן הארנונה שחשבנו שסיימנו איתה בהכנת חוק ההסדרים, אבל בינתיים באו בחירות, הכול הוקפא והגענו חזרה מה שנקרא לנקודת ההתחלה
חיים גבתי:
 עם האוצר אתה מתחיל משהו ואתה בסוף תמיד חוזר חזרה
חיים גבתי:
      המטרה של קרן הארנונה, אני אגע בשני דברים מרכזיים
חיים גבתי:
 אחת, זה בליבה של השלטון המקומי
חיים גבתי:
 זה כמו שאני בא למשרד האוצר, מוציא את רשות המסים ממשרד האוצר ומעביר את זה למישהו אחר
חיים גבתי:
 זו המשמעות, בסוף זה הליבה עצמה של השלטון המקומי, של הרשות המקומית, ועל בסיסה אנחנו בונים את כל המשאבים והתקציבים בתוך הרשויות המקומיות
חיים גבתי:
 כאשר אנחנו באחדות של השלטון המקומי מביאים לכך שיש מענקי איזון לרשויות מוחלשות, שהם מאזנים בין אותו סעיף שמדבר עליו ברמלי לבין הסעיפים שאנחנו מדברים, בעצם בין ההוצאות לבין ההכנסות
חיים גבתי:
      הרעיון פה בבסיסו, מאחורי הקלעים כאילו מדובר בתמרוץ דיור, זה לא תמרוץ דיור, כי בסוף זו קופה צדדית, אדוני היושב ראש, זו קופה צדדית של האוצר
חיים גבתי:
 למה הדבר דומה? לפני 12 שנה בא אוצר מדינת ישראל והקים קרן ניקיון
חיים גבתי:
 קרן הניקיון שיש בה קרוב לארבעה מיליארד שקל, התכלית שלה הייתה לקחת, להקים מתקני קצה, הפרדה במקור, טיפול בבר קיימא, העלו את כל היטלי ההטמנה ואמרו שבעתיד, הציגו את העקומה, התושבים לא ישלמו מס הטמנה ולאט לאט ההפרדה במקור תביא לחיסכון ברשויות
חיים גבתי:
 במקום זה מה שקרה, אתה יודע, אדוני היושב ראש, כמה מתקני קצה הוקמו בארץ לטפל בפסולת? אפילו לא אחד, אפס שקל יצא
חיים גבתי:
 אתה יודע מה כן יצא?      לא רק שלא הוציאו אלא יש פה 600 מיליון שקל שרוצים להעביר אותם למקום אחר
חיים גבתי:
 זו דוגמה אחת
חיים גבתי:
 דוגמה שנייה, הקימו תאגידי מים, האוצר באו לטפל במים, אמרו שצריך לטפל במשק סגור, שזה מצוין דרך אגב, לקחו את הדלתא בין התשלום למקורות לבין מה שגבינו, קנו את הרשויות בכסף, נתנו להם מה שנקרא חמש שנים הלוואה שהם שילמו עליה 30% מהתשתיות ולאט לאט הלאימו את נושא המים
חיים גבתי:
 היום תושב שמשלם על המים שלו משלם 40% עבור המים, 60% עבור מים לפלסטינאים ולירדנים, עבור ההתפלה, עבור הכול
חיים גבתי:
 בכל מקום מסודר בעולם המערבי אתה משלם על המים שלך בלבד במחיר שווה לכל נפש וזול מאוד ולא מה שקורה במדינת ישראל
חיים גבתי:
      וגם פה, בעצם מה התכלית שלהם? עשינו את התחשיב, חמישה מיליארד שקל על פני חמש שנים
חיים גבתי:
 זה, דרך אגב, הרבה יותר משמעותי
חיים גבתי:
 מה שאנחנו אמרנו להם לעשות ואת זה הם לא רוצים, כי בסוף תמרוץ האמיתי, רק לסבר לכם את האוזן, בזכות אזורי הביקוש בשנתיים האחרונות אוצר מדינת ישראל הרוויח 59 מיליארד שקל, על המיסוי על הנדל"ן עוד 20 מיליארד שקל, כמה כסף חזר לבנייה לזוגות צעירים? אפס שקל
חיים גבתי:
 אז זה שמנסים לבנות משהו במסווה, אני אומר לכם, רבותיי, כניסה לדלת, המשמעות שבעצם תושבי מדינת ישראל יהפכו להיות הקופה הצדדית של קרן שהתכלית שלה בסוף לא להביא לפתרון לזוגות צעירים אלא לעוד מיסוי על התושבים דרך משהו שזה ליבת הסמכויות של הרשויות המקומיות
צבי ידידיה סוכות:
תגיד, אתה לא מתבייש, אחרי שהחזקת את המדינה בגרון לבוא לבקש טובות מהקואליציה?
אופיר כץ:
לא, צבי, אני לא מסכים לדיבור הזה, מה פתאום? ממש לא
צבי ידידיה סוכות:
הבן אדם החזיק את המדינה בגרון, הוא איש ליכוד, הוא איש שלכם בכלל
אופיר כץ:
לא, צבי, לא
נעמה לזימי:
עכשיו אנחנו יודעים לאן קרן הארנונה הולכת, הבנו לאן קרן הארנונה מיועדת
אופיר כץ:
צבי, אני לא מסכים
אופיר כץ:
 זה לא משנה אם הוא איש ליכוד או מפלגת העבודה, אנחנו לא מדברים ככה לאורחים כשאנחנו בוועדה
אופיר כץ:
 אני לא מסכים לזה
צבי ידידיה סוכות:
הבן אדם החזיק את המדינה בגרון על משהו פוליטי
אופיר כץ:
צבי, זה לא קשור, אתה לא מדבר אליו ככה בוועדה
צבי ידידיה סוכות:
מתי הוא השבית על אירוע פוליטי שהיה שלנו, של הימין, מתי? אף פעם
אופיר כץ:
צבי, אני מבקש ממך
אופיר כץ:
 זה לא יפה וזה לא מכובד וזה לא מתאים לך
קריאה:
תבדוק, אולי הוא עדיין שובת
יוראי להב-הרצנו:
ישמע הציבור ויבין לאן מיועדת הקרן הזאת
יצחק קורן:
מה אתה קופץ?
יוראי להב-הרצנו:
הרשויות לא צריכות את הקרן, שמעת את ראש הרשויות המקומיות
נעמה לזימי:
תשלטו אתם על האירוע של הקואליציה שלכם
נעמה לזימי:
 אפשר לדבר?
יוראי להב-הרצנו:
יש פה ראש עיר אחר שאומר שהוא כן צריך?
אופיר כץ:
בבקשה, נעמה
נעמה לזימי:
 קודם כל אני אפתח בזה שאני הבנתי לפני כשבוע שזה יורד מחוק ההסדרים
נעמה לזימי:
 אני מאוד מקווה שלא עשו פה איזה שריר לשלטון המקומי בעקבות הסיפור של ההפיכה, אני מאוד מקווה שזה לא יהיה אקט בריוני מה שקורה כאן עכשיו
נעמה לזימי:
      אני רוצה להגיד משהו אחר על הסיפור של רשויות חלשות ורשויות חזקות
נעמה לזימי:
 כשאנחנו רוצים לתקן ולצמצם פערים אנחנו לא יכולים לשכוח בשום פנים את הפריפריה החברתית בדיוק כמו הגיאוגרפית
נעמה לזימי:
 יש כאן הפרטת מדינה, ואני אגיד בדיוק למה
נעמה לזימי:
 החליטו באוצר במקום להגדיל מענקי איזון ולהוסיף תקציבים, מה שאנחנו אומרים לצמצם פערים, החליטו לשסות בין רשות חזקה לחלשה
נעמה לזימי:
 הטקטיקות האלה של האוצר, שהן כל הזמן חוזרות, הן חייבות להיפסק
נעמה לזימי:
 אתם רוצים לצמצם פערים? נפלא, תוסיפו משאבים, תוסיפו מענקי איזון, תפתחו אזורי תעשייה, תפתחו אזורי הייטק, מה שאתם לא עושים כמו שצריך
נעמה לזימי:
 כי אם המרחבים האלה לא ייפתחו לבד אף אחד לא עושה את זה כמו שצריך בעצמו
נעמה לזימי:
 המדינה הזאת מזמן סיימה לפתח בעצמה כמו שהיא אמורה לפתח
נעמה לזימי:
      אני אגיד יותר מזה, אני גרה בקרית אליעזר בחיפה
נעמה לזימי:
 תגידו, בשכונה הוותיקה שלי הכספים לצמצום פערים והכול אמורים ללכת לרשויות אחרות? זה נשמע למישהו הגיוני שאנחנו משתמשים בפריפריה גיאוגרפית ופריפריה חברתית ועושים ביניהם הפרד ומשול? יש עוד צורות לפעול בהם והשימוש שלכם בעידוד דיור, שזה באמת בדיחה, שאין לי בכלל איך לתאר, אתם באוצר כל הזמן עושים את זה, במקום לשים את היד בכיס מוצאים פתרונות - - -
שרון ניר:
מכניסים את היד לכיס של מישהו אחר
קריאה:
לכיס של מי?
שרון ניר:
סליחה, זה של הרשויות המקומיות, זה של האזרחים
נעמה לזימי:
סליחה, יש דרכים להרחיב תקציב
יצחק פינדרוס:
זה בכיס של האזרחים
שרון ניר:
האזרחים משלמים ארנונה לדברים מסוימים
נעמה לזימי:
האזרחים ברשויות הגדולות לא צריכים לשלם, המדינה צריכה להוסיף מענקי איזון, לעשות את תפקידה כמו שצריך ואתה לא אמור להגיד לשכונות הוותיקות בערים הגדולות שהם עכשיו יינזקו עוד יותר
נעמה לזימי:
 רשות חזקה וגדולה יש בה גם פריפריה חברתית, אתם שוכחים את זה לפעמים כאן, נראה לי
יצחק פינדרוס:
ראינו בגבעת עמל
נעמה לזימי:
אני הבאתי כסף לגבעת עמל
נעמה לזימי:
 מה זה ראינו את גבעת עמל?
יצחק פינדרוס:
ומאיפה הכסף הגיע?
נעמה לזימי:
תגיד לי, איך אתה לא מתבייש?
משה גפני:
גבעת עמל זה אנחנו
נעמה לזימי:
נכון
נעמה לזימי:
 גפני, אתה מנסה לעזור בזה
נעמה לזימי:
 אתה אומר לי ראינו בגבעת עמל? ראינו בחוק הדיור הציבורי, פינדרוס
נעמה לזימי:
 אתם ביטלתם אותו
משה גפני:
לא, לא
נעמה לזימי:
ראינו
נעמה לזימי:
 אם לא הייתי אני לוחצת עם החוק הזה גם לא היה שום דבר, בוא נרגיע
יצחק פינדרוס:
אני מסכים איתך שחוק הדיור הציבורי צריך לחזור
נעמה לזימי:
בוא נרגיע בבקשה, עאלק ישראל השנייה
צבי ידידיה סוכות:
אזרחים סוג ב', לא ישראל השנייה
נעמה לזימי:
טוב, שכחתי, התנחלויות ישראל הראשונה
צבי ידידיה סוכות:
התיישבויות
יצחק פינדרוס:
אדוני היושב ראש, יש פה עוול, עכשיו מתחילים, וזו התחלה של תיקון של העוול, לנסות להתמודד איתו
יצחק פינדרוס:
 אתה רואה את הפחית הזו שם? הכנסת שילמה לעיריית בני ברק על הפחית הזאת, זאת האמת
יצחק פינדרוס:
 שיידעו תושבי ישראל את האמת
יצחק פינדרוס:
 לדעתי, אני בדקתי ברוב מדינות העולם, אין דבר כזה, ארנונה בסוף זה משהו לוקלי, המבנה של הארנונה במדינת ישראל, מעבר לעיוותים שזה מביא בתקצוב של השלטון המקומי, שיכול להיות שזה לא המקום לטפל בו, בתקציב, נעמה, אבל הסיבה שעיריית חיפה לא נלחמת בזיהומי אוויר זה בגלל שזכות הקיום שלה זה אם יהיו מפעלים מזהמי אוויר
נעמה לזימי:
אתה לא מעודכן, פינדרוס
יצחק פינדרוס:
לא עכשיו, אני מדבר איתך על לפני עשור
יצחק פינדרוס:
 אני מסביר לך, יש פה עיוות והעיוות הזה גורם שראש עיר, ואני הייתי ראש עיר והייתי בשלטון המקומי 27 שנים, ראש עיר קם בבוקר, כל מה שמעניין אותו זה איך הוא משיג כסף והדרך שלו להשיג כסף זה לדאוג שיהיו משרדים, לא תעסוקה, אל תתבלבלו, שלא יגידו לכם שזה דואג לתעסוקה, זה איך יהיה לו ארנונה עסקית, מפעלים עתירי שטח, ולא עתירי כוח אדם, זה מה שכל ראש עיר במדינת ישראל קם בבוקר ועושה
יצחק פינדרוס:
 זה משהו מעוות שצריך להפסיק אותו
יצחק פינדרוס:
      הסיבה שעירייה בפריפריה, על אף שיכול להיות שם ציבור שיש לו הרבה כסף, אני אתן לך דוגמה קטנה, מבשרת, הציבור החזק בירושלים, כלכלית, אתם קוראים לזה יצרני, הלא חרדי, עבר למבשרת, מבשרת הייתה עירייה כושלת שנים, על סף פירוק כמה פעמים, למה? כי עובדים במשרדים בירושלים וגרים במבשרת
יצחק פינדרוס:
 תסבירי לי, למה תושב מבשרת, הארנונה שלו משולמת בעצם בירושלים? אני מביא לך דוגמה שאת יכולה אפילו להזדהות איתה, למה? תסבירי לי
נעמה לזימי:
בשביל זה יש פרויקטים בתוך הרשות
יצחק פינדרוס:
מה את אומרת הפתרון? הפתרון הוא שהמדינה תיקח כסף מתקציב המדינה ותסבסד, אבל זה לא נכון, כי מי שמחזיק את השלטון המקומי בסוף אמור להיות – הרי מענקי האיזון הם לא נכונים - - -
נעמה לזימי:
אז אתה רוצה לקחת מהעשירונים 1 ו-2 בירושלים?
יצחק פינדרוס:
לא, לא, לא
יצחק פינדרוס:
 ממש לא
יצחק פינדרוס:
 תושב תל מונד שעובד במשרד בתל אביב ולא מקבל שירותים בתל אביב, או תושב מבשרת שעובד - - -
נעמה לזימי:
אז בוא נחזור לירושלים, עשירונים 1 ו-2
מתן כהנא:
כל הדיון הזה רק מראה שצריך לדון בזה ברצינות ולא בחוק ההסדרים
יצחק פינדרוס:
תקשיבי לי, את לא מקשיבה לי
נעמה לזימי:
אתה זרקת דוגמה וחזרת בך
נעמה לזימי:
 אני מקשיבה לך
אופיר כץ:
נעמה, די, את לא נותנת לו להוציא משפט
יצחק פינדרוס:
תושב מבשרת שמקבל שירותים במבשרת ועובד בירושלים, את המס שלו צריך לשלם בירושלים
מתן כהנא:
אבל אתם אומרים אותו דבר
יצחק פינדרוס:
מתן, אל תעצור אותי
מתן כהנא:
אבל אתה גם רוצה להוציא את זה מחוק ההסדרים
יצחק פינדרוס:
מה שאני אומר, אם כנים דבריכם ואתם פעם אחת רוצים לפתור את משבר הדיור, משבר הדיור נובע רק מזה, כי ראש רשות קם בבוקר ואומר: אני לא רוצה תושבים, אני רוצה משרדים
יצחק פינדרוס:
 וההוכחה לזה, אני אתן לך את ההוכחה לזה הכי חזקה שיכולה להיות, הצורך בתעשייה בשני העשורים הקרובים הוא בעוד 25 מיליון מטר, מתוכנן בתב"עות מאושרות כיום 200 מיליון, פי שמונה מהצורך, הצורך במגורים חצי מהצורך מתוכנן, את יודעת למה? כי הרשויות המקומיות מעוניינות רק בתעשייה ולא במגורים
יצחק פינדרוס:
 ולכן כל מי שעיניו בראשו חייב לתמוך שזה יעבור כמה שיותר מהר, כי לא יהיה לך ולצעירים שום דרך לקנות דירה במדינת ישראל
נעמה לזימי:
נכון, לא רשות מקרקעי ישראל שילשה את מחירי הקרקע
אופיר כץ:
שרון ניר, בבקשה
אופיר כץ:
 אני מבקש לשמור על שקט ולכבד
שרון ניר:
אני מבקשת להתייחס באופן עקרוני ואחרי זה גם באופן פרטני
שרון ניר:
 באופן עקרוני אנחנו צריכים לשאוף לחזק את הקצוות ולהפחית רגולציה
שרון ניר:
 עכשיו מה ראינו? שלטון מקומי, רשויות מקומיות, שמתאוששות, קמות על הרגליים, לוקחות את הארנונה, שזה מקור ההכנסה העיקרי שלהם, לוקחות את ההכנסות מזה ועושות מזה תכניות העשרה, תכניות חינוך, כל מה שהן לא מקבלות מהמדינה הן עושות מהתקציב הזה של הארנונה
שרון ניר:
 אז בואו נכניס את היד לכיס שלהם
שרון ניר:
      זה בעיניי מעוות, זה לא ראוי, זה מסר גרוע מאוד לקצוות ולרשויות המקומיות וזה בניגוד מוחלט לכל ההפחתה של הבירוקרטיה שאני מצפה שתהיה בתכנית מהסוג הזה
שרון ניר:
 לכן אני אומרת בצורה ברורה, אסור לגעת ברשויות המקומיות, בטח בדברים הבסיסיים האלה שמקיימים אותם
שרון ניר:
 אפשר לחשוב, על מה מדובר? פשוט לא בסדר שיש פה שאיפה להכניס את היד לכיס למקום שנקרא הרשויות המקומיות
נעמה לזימי:
הפרטת סמכות המדינה
אופיר כץ:
תודה רבה, שרון
אופיר כץ:
 כל משפט של חבר כנסת יש משפט שלךְ גם? טור פז, בבקשה
משה טור פז:
האמת היא, אדוני יושב הראש, שתענוג לקיים פה דיון שחורג מכללי הימין ושמאל, קואליציה ואופוזיציה, דיון ענייני על סוגיה עניינית
משה טור פז:
 הרשויות המקומיות לא צריכות להיות הכיס של מדינת ישראל ולא צריכות להיות הפתרון לעיוותים שהמדינה יצרה
משה טור פז:
 אנחנו צריכים לחזק את הרשויות המקומיות היום, להעביר להם כמה שיותר סמכויות, כמה שיותר תקציבים ולתת להם לעבוד
משה טור פז:
      הרעיון של לקחת מכיס אחד ולהעביר לכיס שני, במקרה הזה מרשות אחת לרשות אחרת, הוא רעיון גרוע
משה טור פז:
 אולי הוא מחזק את המקבל, אבל הוא מקטין את הנותן
משה טור פז:
 מי שצריך לקחת פה את האחריות זו המדינה ולא רשות אחרת ולכן אני חושב שזה רעיון גרוע
משה טור פז:
 אנחנו צריכים להתנגד אליו ולהוציא אותו מחוק ההסדרים, לדון בו ועדיף לקבור אותו ברגע הראשון שאפשר
אופיר כץ:
 יוראי להב הרצנו, בבקשה
יוראי להב-הרצנו:
הקשבתי לדברים של חיים ביבס, יושב ראש מרכז השלטון המקומי, בקשב רב
יוראי להב-הרצנו:
 הוא לא מבין למה זה מגיע כאן, אני מבין שאין הסכמות עם השלטון המקומי שזה חוק שעוסק בליבת העיסוק שלו, בארנונה שהרשות גובה מהתושבים שלה
יוראי להב-הרצנו:
 איך אתם מביאים את החוק הזה שהוא עוסק בליבה מבלי שהגעתם להבנות עם מרכז השלטון המקומי, עם העיריות בישראל?
שרון ניר:
נקווה מאוד שלא עושים עליו שריר
נעמה לזימי:
הם הגיעו להבנות, הם אמרו שיעשו את זה והם חזרו בהם מבריונות
יוראי להב-הרצנו:
מילא שהייתם מביאים חוק שמגיע לוועדה בדרך המלך, לוועדת הכספים, שבה אנחנו כולנו יכולים להבין את המשמעויות ונגזרות משמעויות חמורות מהאירוע הזה, משמעותיות חמורות לכאן או לכאן, תלוי באיזה עמדה אתה אוחז
יוראי להב-הרצנו:
 זה חלק מחוק ההסדרים שמלווה את תקציב המדינה, אבל זו קופה חוץ תקציבית, אז מה הקשר של האירוע הזה לאירוע הזה? ושמענו את צבי סוכות תוקף את חיים ביבס - - -
צבי ידידיה סוכות:
האחדות פה בין השמאל לחיים ביבס מעניינת
יוראי להב-הרצנו:
אני עכשיו בזכות דיבור, אני מבקש שלא תגיב
אופיר כץ:
צבי, אתה מוכן להפסיק את זה? זה לא מכבד ולא מכובד, תפסיק עם זה
אופיר כץ:
 אני מבקש ממך, תפסיק עם זה
משה טור פז:
אתה יורה בתוך הנגמ"ש, צבי, עוד לא הבנת
יוראי להב-הרצנו:
וזה מחשיד בעיניי, ההתפרצות הזאת מחשידה לאן הקופה הזאת מיועדת, אבל אני אשים את זה בצד
יוראי להב-הרצנו:
 זה לעניין הפרוצדורה
יוראי להב-הרצנו:
 ואני אומר לך, אתה יושב ראש ועדת הכנסת, שני הטעמים האלה בלבד מצדיקים שזה יפוצל מהאירוע הזה
יוראי להב-הרצנו:
      אבל אני רוצה לדבר גם מהותית
יוראי להב-הרצנו:
 אני ביקשתי בכנסת הקודמת להקים קרן לאומית לנטיעה ושימור של עצים בוגרים
יוראי להב-הרצנו:
 האוצר אמר שזו מטרה נכונה, אבל עמדתם על רגליכם האחוריות כי אתם מתנגדים עקרונית לקרנות חוץ תקציביות
יוראי להב-הרצנו:
 שכנעתם אותי למה זה לא נכון, כי יש היגיון בזה שלא נכון להקים קרנות חוץ תקציביות
יוראי להב-הרצנו:
 חיים ביבס ציין, ובצדק, את קרן הניקיון
יוראי להב-הרצנו:
 קרן הניקיון, בתור איש סביבה, אני אומר לכם שקונספטואלית תפיסתית זה אחלה רעיון, היא מנוהלת בצורה ביזיונית
יוראי להב-הרצנו:
 להקים קרן נוספת חוץ תקציבית עם ועד כזה שלא ברור מה יושב בו, ויהיו בה חמישה מיליארד שקל, כמו בקרן הניקיון, ששום דבר לא יצליח להיות מנוהל בצורה נכונה, למה זה טוב?      אנחנו בקורונה למדנו שצריך להעצים את הרשויות המקומיות, לא להחליש אותן, אז עכשיו במקום לבזר סמכויות נוספות לרשויות המקומיות אתם לוקחים אותן חזרה לשלטון המרכזי כשהוכח שלא מסוגל לנהל את זה כמו שצריך? באמת נפלתם על הראש שלכם
יוראי להב-הרצנו:
      אני אומר שוב, לא יכול להיות שהדבר הזה יועבר ככה באופן חד צדדי, באופן חפוז, בלי שיח משמעותי, שהשותפים המרכזיים שלכם, יושבת פה מירה סולומון, שהיא מדברת איתנו על כל שיג ושיח, על כל פסיק בהצעה שנוגעת להם, עצם העובדה שיש התנגדות גורפת חד משמעית לאירוע הזה צריכה באופן ברור ומובהק לגרום לדבר הזה להיות מפוצל ולהגיע לוועדה של גפני לדיון רציני ומעמיק בנושא הזה
אופיר כץ:
תודה, יוראי
יוראי להב-הרצנו:
לא יכול להיות, אופיר
אופיר כץ:
בנושא הזה יש עמדות וטיעונים משני הצדדים, אני חושב שזה היה נושא אחד הכבדים והמשמעותיים שאנחנו דנים בו ודווקא כן הגענו לאיזה שהוא מתווה הסכמה בין כל הצדדים, למשהו שכולם יכולים לחיות איתו וגם לדון בצורה מעמיקה ושכל הצדדים יבואו ויגידו את אשר על ליבם
אופיר כץ:
 שגית, את רוצה להסביר איך אנחנו נעשה את זה?
שגית אפיק:
אנחנו נחלק את הפרק הזה של קרן הארנונה לשני חלקים, כאשר כל הנושא של ההקצאה והחלוקה של המקורות, כל הסעיפים שעוסקים בחלוקה של המקורות וההקצאה של כספי הקרן יישארו במסגרת הצעת חוק ההסדרים, יעבור לדיון בוועדת הכספים, וכל החלק של הקרן והקמת הקרן, המועצה וכו', יפוצל
שגית אפיק:
 גם יועבר לוועדת הכספים, ועדת הכספים תקיים דיונים ביחס להקצאה, תראה אם היא מצליחה להגיע לנוסחאות שבאמת מקובלות על כולם ושאפשר להתקדם איתם ובהתאמה תתקבל ההחלטה ביחס לקרן
שגית אפיק:
 כל עוד לא יחוקק הפרק של הקרן אז ממילא אין משמעות לקביעת ההקצאות
משה טור פז:
למה עושים את זה ככה? את מבדילה בין העיקרון לבין היישום? אני מנסה להבין
אופיר כץ:
יש פה הרבה חוקים שעשינו את המהלך הזה בשביל שזה לא יילך לאיבוד, כי יכול להיות מצב שלא יהיה לך את זה ואז כל החוק הולך
אופיר כץ:
 עכשיו אנחנו עושים את החלוקה הזאת
אופיר כץ:
 בלי החלוקה, בוא נגיד שאנחנו לא מפצלים, היושב ראש מצליח להספיק רק את החלק הראשון, הגענו לתקציב, צריך להצביע עליו והוא לא הספיק כל החוק נופל לטמיון
אופיר כץ:
 בנוסחה הזאת שאנחנו עושים, זה לא החוק הראשון שאנחנו עושים את זה, מבטיחים את החלק הראשון, יהיה מספיק זמן לדיונים מעמיקים ואם זה הדבר היחיד שהוא הספיק אז תמיד אפשר אחרי זה למזג ולהוסיף את זה
משה טור פז:
את זה הבנתי
משה טור פז:
 שגית, מה החלוקה פה? הרי זה לא מה שכתוב לפנינו, מה כן ומה לא
אופיר כץ:
תגידי להם לפי סעיפים
שגית אפיק:
זה בדיוק מה שאני עושה
שגית אפיק:
 אם אתם פותחים את הצעת החוק בעמוד 720, פרק ב', רשויות מקומיות
שגית אפיק:
 יש פה תוספת של חוק עצמאי חדש שקוראים לו, בסעיף 78, חוק הרשויות המקומיות (קרן להרחבת ההשקעה בתושב ולהגדלת היצע הדיור), ובסעיף 79 יש את הסעיפים של החוק
שגית אפיק:
 בתוך 79 יש פרק א', מטרה והגדרות, פרק ב' הקרן להרחבת ההשקעה בתושב ולהגדלת היצע הדיור
שגית אפיק:
 זה הקצאת הקרן
שגית אפיק:
 מתוך הסעיפים מה שאני מפצלת זה סעיפים 1, 2, 3
שרון ניר:
אבל אנחנו התנגדנו לקרן
שגית אפיק:
הקרן מפוצלת
שגית אפיק:
 הנושא של הקרן וההקמה של הקרן, היא מפוצלת, עוברת להליך חקיקה רגיל, תעבור לוועדת הכספים
יוראי להב-הרצנו:
פרק ב' מפוצל, נכון?
שגית אפיק:
לא כל פרק ב'
שגית אפיק:
 אני מבחינה בין הקצאת הכספים – תסתכלו על סעיף 5, 5 מדבר על הקצאת כספים, הנושא של הנוסחה והקצאת הכספים נשאר בתוך הצעת החוק, ועדת הכספים תדון בזה, תצטרך להגיע להסכמות, ככל שהיא תגיע להסכמות היא תבחן את החלק השני של הקמת הקרן
אופיר כץ:
חברי הכנסת והאורחים, אני מבקש שקט, זה מפריע
שרון ניר:
אנחנו מתקשים להבין, אדוני היושב ראש
אופיר כץ:
כי אין שקט
שגית אפיק:
אני אגיד מה נשאר בפנים
שגית אפיק:
 סעיף 4 כספי הקרן, סעיף 5 הקצאת כספי הקרן, סעיף 6(א), (ב) ו-(ג), שזה גם הקצאת כספי הקרן כאשר סעיף קטן (ד) עוסק במועצת הקרן ולכן זה יפוצל החוצה
שגית אפיק:
 עד סעיף קטן (ח) יפוצל החוצה
שגית אפיק:
 סעיף 7 מקורות הקרן, יישאר בפנים
שגית אפיק:
 ואז אנחנו עוברים לסעיף 23 - - -
שרון ניר:
רק דבר אחד, אנחנו מנסים להבין את הלוגיקה שלך, אם כל נושא הקרן הולך לחקיקה נפרדת ויוצא מחוק ההסדרים אז למה את משאירה את זה בפנים?
אופיר כץ:
הוא לא יוצא מחוק ההסדרים
אופיר כץ:
 נגיד עכשיו גפני סיים את החלק שאנחנו משאירים בפנים, של ההקצאה, הוא עובר לחלק של הקרן עצמה
אופיר כץ:
 אם הוא לא סיים, לפחות לא הפסדנו את החלק הראשון
יוראי להב-הרצנו:
אבל אחד תלוי בשני
שגית אפיק:
זה לא עניין שלא הפסדנו, זה עניין שזה כן מאפשר לכם איזה שהוא מנגנון יציאה מסוים
שגית אפיק:
 זאת אומרת אם בדיוני ועדת הכספים לא יגיעו להסכמה ביחס להקצאת הכספים ולאופן הקצאת הכספים אז יצטרכו לראות מה עושים, איך פותרים את זה
יוראי להב-הרצנו:
אז מה המשמעות של הקרן?
שרון ניר:
אבל אנחנו התנגדנו לקרן באופן כללי
אופיר כץ:
זה בסדר שהתנגדתם לקרן באופן כללי, אתם יכולים להתנגד ואנחנו - - -
יוראי להב-הרצנו:
אבל אני רוצה להבין, שגית, אם לצורך העניין גפני לא יצליח למצות את הדיון במקורות ובהקצאה ובחלוקה, מה המשמעות של החוק הזה? נקים קרן שאין בה כלום?
שגית אפיק:
אז יש את הקרן שפוצלה
שגית אפיק:
 זה עובד לשני הכיוונים, מצד אחד זה מאפשר בתוך חוק ההסדרים לקיים את הדיונים ביחס לנוסחאות ולהקצאה ויש פתח מילוט כיוון שיש גם הליך חקיקה רגיל ביחס לקרן
שגית אפיק:
 זה עובד לשני הכיוונים