GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יוראי להב-הרצנו:
זהו, נגמר, דגל שחור מתנוסס מעל ההצעה הזו
נעמה לזימי:
זה מקצוע חדש, זה לא צחוק
שרון ניר:
וגם איזה מקצוע
גאיה עפר:
יש כמה הבדלים בין הסדרת מקצוע בחקיקה לבין ההסדר הזה
גאיה עפר:
 בסופו של דבר מדובר במקצוע שהוא טכני במהותו, זה לא הסדרה של עוזר רופא או הסדרת מקצוע שדומה למקצועות בריאות אחרים
גאיה עפר:
 הסיבה שאנחנו נאלצים לעשות את זה בחקיקה זה כי מלכתחילה מדובר במסירה - - -
יוראי להב-הרצנו:
שלושה חודשים, הפיכה משטרית, שגית לא הרימה את קולה
גאיה עפר:
מדובר במסירה חוזרת של תרופה במרשם קבוע
גאיה עפר:
 זו פעולה טכנית
גאיה עפר:
 הסיבה שאנחנו מסדירים את זה בחקיקה ולא בנהלים, צריך להגיד, היום יש דבר שנקרא פרח רוקחות, הוא מוסדר בנהלים של משרד הבריאות ולא בחקיקה, הפרח הזה יכול לעשות מעט מאוד דברים, הוא מתחיל לגרד את מה שאנחנו מנסים לעשות פה בהסדר, הוא יכול רק לחייב אשראי, הוא לא יכול למסור תרופות
גאיה עפר:
 אנחנו בסך הכול רוצים להרחיב את הדבר הזה
גאיה עפר:
      הסיבה שזה מצריך חקיקה זה שבסופו של דבר שאר מקצועות הבריאות היום, לרבות הרוקחים, הסמכויות שלהם מוגדרות בפקודה ובחקיקה ולכן לא ניתן לאפשר לאדם שהוא אינו רוקח לעשות אף אחת מהפעולות שמיוחדות היום לרוקח
גאיה עפר:
 הדבר הזה, הצעת החוק הזאת היא לא לייצר עכשיו מקצוע מאפס שאנחנו עכשיו נותנים לו סמכויות נרחבות, אלא בסך הכול לאפשר הסרה של מעט מהעומס מהרוקחים
אופיר כץ:
מה הוא הולך לעשות?
גאיה עפר:
הוא הולך למסור מסירה חוזרת של תרופות מרשם קבועות
שרון ניר:
אבל זה לא רק למסור
שרון ניר:
 את יודעת טוב מאוד, כי את נמצאת בדלפקים של הזמנת תרופות, זה לפעמים לרקוח תרופות
אופיר כץ:
מה זה מסירה חוזרת?
גאיה עפר:
יש שני סוגים של תכשירים, יש תכשיר אקוטי לשימוש מיידי, כמו אנטיביוטיקה, ויש תכשיר כרוני, שאדם נוטל אותו במשך שנים, תכשיר קבוע, הוא יודע, מכיר את התכשיר, יודע איך ליטול אותו
גאיה עפר:
 אותו אדם מספיק שיראה רוקח אחת לשנה
גאיה עפר:
 היה וראה רוקח בשנה האחרונה והוא עדיין נוטל ומגיע כל שלושה חודשים לקחת את אותו כדור, בשלוש הפעמים הבאות שהוא מגיע באותה שנה ימסור לו את זה טכנאי הרוקחות
גאיה עפר:
 אם האדם רוצה לשאול שאלה, להתייעץ בבית המרקחת, בוודאי שיש רוקח בבית המרקחת שיכול לייעץ לו
גאיה עפר:
 טכנאי בית המרקחת לא יכול לייעץ ולא יכול ל - - -
שרון ניר:
לא ברור לי איך הפרוצדורה הזאת תעבוד
שרון ניר:
 אני ממש מתקשה להבין
אופיר כץ:
אני עכשיו מבין את ההתנגדות
אופיר כץ:
 טכנאי ייתן תרופות? מה יש לכם? זה בחוק הסדרים?
שרון ניר:
בדיוק, הזיה
אופיר כץ:
זה דבר הזוי מה שאתם עושים
נעמה לזימי:
אופיר, תרופות נרקוטיות, חומרים מסוימים - - -
גאיה עפר:
משרד הבריאות וגם ארגוני הרוקחים המקצועיים תומכים בחוק הזה, כתבו אותו
הר מלך:
אני דיברתי איתם, הם אמרו לי דברים הפוכים
גאיה עפר:
יש ארבעה ארגונים מקצועיים של רוקחים, שלושה מהם תומכים פה אחד
גאיה עפר:
 ארגון אחד שיש לו חשש הסתדרותי ואנחנו בהידברות איתו לגבי מעמד הרוקחים ובוודאי שהמטרה הזאת היא בסוף להועיל ולשפר את השירות לאזרח
תמר לוי בונה:
היושב ראש, בסוף יש כאן מצב שבו יש תורים מאוד ארוכים
אופיר כץ:
בסוף הוא יכול לתת, הטכנאי הזה, לפעמים את לוקחת תרופה קבועה שיש לה 0
אופיר כץ:
1 מיליגרם, 0
אופיר כץ:
2, אחד כזה יכול להתבלבל
אופיר כץ:
 זו אותה אריזה, אותו דבר, רק - - -
גאיה עפר:
היושב ראש, בסוף זה העתק-הדבק של מה ש - - -
אופיר כץ:
זה לא העתק-הדבק
שגית אפיק:
אני רוצה להסביר את ההתנגדות
שגית אפיק:
 אני רוצה להסביר למה אני כל כך מתנגדת
שגית אפיק:
 זה בעיניי תקדים גרוע מאוד עבור הוועדה הזאת לאשר הסדרת עיסוק בחוק ההסדרים
שגית אפיק:
 בהכירי היטב את אגף התקציבים ואת משרד האוצר, מרגע שפעם אחת ייכנס פרק של הסדרת עיסוק לחוק ההסדרים, מרגע זה ואילך ב-20 השנים הבאות כל הסדרת העיסוק בישראל במקצועות ובמקצוע הבריאות בפרט, שהוא מקצוע בעיניי שחשוב לשים אליו לב בדיוני החקיקה, תיכנס במסגרת הצעת חוק הסדרים
שגית אפיק:
 בעיניי זו הטעות שאני עומדת עליה ולכן אני מתנגדת להכליל את זה בהליך חקיקה של חוק הסדרים
שרון ניר:
ועוד במקצוע כזה רגיש
אופיר כץ:
טוב, יש פה תמימות דעים שההצעה הזאת לא יכולה להתקיים במסלול רגיל
עדה מימון:
אבל יש שם פסקה שאנחנו רוצים להשאיר, פסקה (3) בסעיף 76, זה העניין של גודל חדר תרופות
אופיר כץ:
זה לא מפריע
שגית אפיק:
 למעשה אתה מפצל את סעיף 76 למעט פסקה (3)
מתן כהנא:
לדעתי זה עז שהם סתם הכניסו כדי לטרלל את המערכת
שגית אפיק:
לוועדת בריאות
שגית אפיק:
 סעיף 76, למעט פסקה (3) שבו יפוצל להליך חקיקה רגיל בוועדת הבריאות
שגית אפיק:
 פסקה (3) תעבור לוועדת הבריאות כחלק מהצעת חוק ההסדרים
אופיר כץ:
מי בעד? 12
אופיר כץ:
 מי נגד? מי נמנע? אם כך הסעיף הועבר כפי שהוקרא
שגית אפיק:
סעיף 52, עמוד 24
מתן יגל:
המטרה של הצעד הזה זה לחזק את הוועדות המקומיות, בעצם לתת להן היום סמכויות בעולם התכנון והבנייה שלא קיימות אצלם ויש רק בוועדות המחוזיות
מתן יגל:
 הצעד הזה גם מאוד מקל על הוועדות המחוזיות וגם מאוד מחזק את הוועדות המקומיות ונותן להן כוח לתכנן, מה שהיום אין להם
חנוך דב מלביצקי:
חוק מצוין
נעמה לזימי:
יש לי שאלה
נעמה לזימי:
 חנוך, אתה טוב פה לדיון הזה ובוא נדבר על זה רגע
נעמה לזימי:
 השאלה שלי איך זה יכול להשפיע על איכות הבנייה, כי חלק מהרגולציה החיובית היא גם לשמור על טיב הבנייה ולא היינו רוצים הורדת סטנדרטים, בטח לא נוכח אסונות
חנוך דב מלביצקי:
טיב הבנייה נקבע בוועדה מקומית על פי תקנים, זה לא קשור ל - - -
נעמה לזימי:
גם הממ"מ הזכירו את זה, מהירות התכנון על חשבון איכותו
מתן יגל:
הסמכות שאנחנו נותנים פה לוועדות המקומיות זה עד 1,200 מטר, זה לא עכשיו תכנון של שכונה או של תב"ע גדולה
מתן יגל:
 הרעיון לתת להם את הסמכות הזאת
מתן יגל:
 היום הוועדות המחוזיות, 70% מהתכניות למגורים בוועדות המחוזיות מייצרים בסך הכול 2% מיחידות הדיור בוועדות, הם מתעסקים רוב הזמן בתכניות של יחידה, שתיים, שלוש
מתן יגל:
 את הדבר הזה אנחנו רוצים להוריד לוועדות המקומיות ואנחנו סומכים עליהם שהם יוכלו לעשות את זה
נעמה לזימי:
מה אתה צופה?
מתן יגל:
שגם הדבר הזה ירוץ בוועדה המקומית, כי הוא סותם את הוועדה המחוזית, וככה גם הוועדה המחוזית תוכל להתרכז בתכניות גדולות, שזה מה שהיא צריכה לעשות
יוראי להב-הרצנו:
מה ההשפעה התקציבית הישירה על אוצר המדינה?
מתן יגל:
זה רק עולה לנו כסף, כי אנחנו רוצים לחזק פה, לעשות מנגנונים של בקרה
יוראי להב-הרצנו:
אין השפעה ישירה?
מתן יגל:
זה יעלה לנו
חנוך דב מלביצקי:
הוועדות המחוזיות היום, ממה שאני מכיר, מהוות חסם די רציני
יוראי להב-הרצנו:
בגלל הבירוקרטיה?
חנוך דב מלביצקי:
בגלל הבירוקרטיה ובגלל היעדר – עוד דבר, אם אתם כבר מטפלים בזה, יש את הנושא של הפיכת ועדות לוועדות עצמאיות, שהיום הבירוקרטיה של ועדות עצמאיות יכולה להימשך שנים כי מחכים לאיזה שהיא חוות דעת או כל מיני דברים כאלה, אני חוויתי את זה בלייב בשתי ועדות, גם בפתח תקווה וגם במורדות כרמל, שתיהן קיבלו המלצה לוועדות עצמאיות וזה נתקע בגלל כלום
מתן יגל:
לצערי הרב, בתיקון 101 שעבר לפני כעשור, הוא בעיניי באמת לא הצליח בצורה מספיק טובה ורוב הוועדות שרצינו שהן יהיו עצמאיות זה לא קרה, היום אנחנו מדברים על סדר גודל של בסך הכול 20 ובעיניי זה בדיוק המענה לצעד הזה, להגיד שאני ברגע אחד נותן כוח והשפעה לכל הוועדות המקומיות לעשות תכנון
חנוך דב מלביצקי:
אני בעד הדבר הזה, שלא יהיה ספק
חנוך דב מלביצקי:
 אופיר, נצביע, זה חוק טוב מאוד
שגית אפיק:
אז אולי תסבירו גם את 53, ערר ברשות
מתן יגל:
זה מתקשר למה שנאמר פה על ידי חבר הכנסת חנוך
מתן יגל:
 היום יש ועדות שהן ועדות מקומיות עצמאיות, לוועדות האלה יש המון כוח, הן קצת דומות לוועדות מחוזיות כי ברגע שיש להם עצמאות הם יכולים לאשר תכנון בהיקף מאוד משמעותי תחת תכנית המתאר
מתן יגל:
 אנחנו רוצים לעשות לזה תיקון, שבתיקון 101 לא עשו אותו, שבזמנו לוועדות המחוזיות אפשר לעשות ערר רק בזכות
נעמה לזימי:
שגית, מה עמדתכם?
מתן יגל:
אנחנו רוצים להקביל פה, מה שיש היום לוועדה המחוזית גם לתת את זה לוועדה המקומית העצמאית
שגית אפיק:
תיתן הסבר גם ל-54
מתן יגל:
בבקשה
מתן יגל:
 היום הרבה פעמים היתרים מגיעים לוועדות ערר ונתקעים שם, אנחנו רוצים להגיד שאם הערר הוא לא משהו מאוד מאוד בעייתי לתת בינתיים לרוץ להתחיל את הבנייה ובמקביל יכולים לדון על הערר
חנוך דב מלביצקי:
זה מאוד חשוב
מתן יגל:
הרבה אנשים יכולים להגיש ערר, אבל אם מגישים ערר והוא לא מהותי, שעכשיו חייב לעצור את הבנייה, תן לבנייה לרוץ
מתן יגל:
 לפעמים זה ויכוחים על כסף
חנוך דב מלביצקי:
הרבה פעמים מגישים עררים כדי לתקוע ואז על בסיס זה לקבל כסף
מתן יגל:
בדיוק, אז אני אומר אם יש ריב על הכסף תמשיכו לריב על הכסף, אבל אל תעכבו את ההיתר
שגית אפיק:
מתן, 55
שגית אפיק:
 האצת הליך הרישוי
מתן יגל:
פה מדובר על סיפור של רישוי עצמי
שגית אפיק:
אחרי זה אני אגיד את העמדה שלנו על כולם, מ-52 עד 55
מתן יגל:
סעיף 55 מדבר על הליכי הרישוי
מתן יגל:
 כמו שאתם יודעים, היום הליך הוצאת היתר במדינה הוא הכי גרוע בכל מדינות ה-OECD, הזמן שלוקח להוציא פה היתר בממוצע הוא מעל שלוש שנים, זה משהו שמאוד מאוד מעכב את הבנייה, זה משהו שגורם לעלויות מאוד גבוהות שבסוף מתגלגלות על האנשים שרוצים לרכוש דירה, בטח בתקופה של עליית ריבית
מתן יגל:
 אחד הצעדים שעשינו לאחרונה זה סיפור של רישוי עצמי, זה לאפשר למורשה להיתר, לבן אדם שהוכשר לצורך הדבר הזה, להוציא היתר במקום הרשות המקומית, הוא מקבל כמובן תיק מידע מהרשות המקומית ואת כל הפרטים ואם הוא עומד בכל ה - - -
חנוך דב מלביצקי:
מי מורשה להיתר?
מתן יגל:
מורשה להיתר זה אדריכלים עמדו ברף מסוים, שעשו תכניות ומוכשרים וקיבלו על זה אישור ממינהל התכנון
חנוך דב מלביצקי:
כמה כאלה יש היום?
מתן יגל:
היום התחילו להירשם בודדים, כי התקנות אושרו רק לאחרונה
חנוך דב מלביצקי:
אז איך אתה מביא את זה בהסדרים?
מתן יגל:
בפעם שעברה, בסיבוב הקודם, רצינו שהדבר הזה יחול על כל הרשויות המקומיות, לצערי נאלצנו להתפשר על הדבר הזה עוד לפני ההגעה לכנסת, שזה יחול אך ורק במנגנון וולונטרי
מתן יגל:
 פה אנחנו אומרים שהמנגנון הזה יחול על כל הרשויות המקומיות
חנוך דב מלביצקי:
תעשה פיילוט קודם, לא?
מתן יגל:
דרך אגב אני אגיד שהנושא הזה הוא מוסכם עם הרשויות המקומיות, יש דיון לגבי מועד התחילה שלו, שאני חושב שזה נושא שנדון עליו בוועדה
שגית אפיק:
נתחיל מהסוף שלך רק
שגית אפיק:
 מעבר לזה שבעיניי דבר שחוקקת בחוק הסדרים קודם עדיין לא יישמת, בעיניי לא בשל להמשיך ליישם אותו ואתה אפילו לא יודע מה מועד התחילה
שגית אפיק:
 למה הכנסת צריכה בחוק ההסדרים?
מתן יגל:
שגית, אין שאלה שדרך המלך, וזה מה שרצינו מהתחלה, שרישוי עצמי יחול על כל הרשויות
מתן יגל:
 זה הפתרון המקצועי הנכון, ישבה על זה גם ועדה ממשלתית ודנה בזה ובגלל זה זה הגיע כבר אז לחוק ההסדרים
חנוך דב מלביצקי:
אבל יש לך פיילוט?
שגית אפיק:
לא, אין פיילוט, לא יושם
שגית אפיק:
 אין פיילוט ואין כלום
שגית אפיק:
 זה לא מתאים לחוק הסדרים
חנוך דב מלביצקי:
גם אני
מתן יגל:
אם רוצים לקצר את הליכי הרישוי שבישראל הם הכי גבוהים הצעד הזה הוא קריטי, הוא לאפשר לעוד אנשים להוציא היתרי בנייה
מתן יגל:
 היום הדבר הזה נתקע ברשויות המקומיות, היתר בנייה לוקח להוציא מעל שלוש שנים
מתן יגל:
 אנחנו מדברים פה למה מחירי הקרקעות גבוהים ולמה לזוגות צעירים אין דירות, אחת מהסיבות העיקריות זה להוציא היתר בנייה
חנוך דב מלביצקי:
למה אתם עושים את המודל הזה ולא למשל לאשר עוד 20-15 תקנים לוועדות המקומיות?
נעמה לזימי:
בדיוק
מתן יגל:
תקני הוועדות המקומיות זה לא עניין של - - -
נעמה לזימי:
אתה מבין מה קורה פה?
מתן יגל:
אני רוצה להסביר
מתן יגל:
 הוועדות המקומיות לא מתוקצבות על ידי משרד האוצר
חנוך דב מלביצקי:
אה, בגלל זה?
מתן יגל:
אין לי בעיה, אם ועדה מקומית רוצה להגדיל את כוח האדם שלה, בבקשה
מתן יגל:
 אנחנו פשוט רואים כמה זמן היום לוקח להוציא היתר
חנוך דב מלביצקי:
מה אתה אומר? אתה אומר שאתה לוקח משהו שיש לו את הרשות ואתה מאציל סמכות של רשות לבן אדם פרטי
מתן יגל:
שהוא קיבל תיק מידע
חנוך דב מלביצקי:
זה כמו תובע למשל בעיריות, תובע שהפרקליטות ממנה על דוחות
חנוך דב מלביצקי:
 מוציאים את זה תמיד מהמחלקה המשפטית ושמים את זה אצל עורך דין נפרד כדי שלא יהיה עליו לחץ של ה - - -
נעמה לזימי:
לא, חנוך, יותר מזה
נעמה לזימי:
 זה עוד מהפרקטיקה של לעשות דברים מעל הראש של הרשויות המקומיות
חנוך דב מלביצקי:
הוא אומר שזה מוסכם עליהם
נעמה לזימי:
גם אם זה מוסכם אנחנו מבינים מה זה אומר
נעמה לזימי:
 פה הם עושים משא ומתן על אלף ואחת הזיות שדחפו, אז הם גם בחלק מהדברים אומרים אוקיי, נלך איתכם על זה, תורידו לנו את זה
מתן יגל:
הרשויות המקומיות בעד הדבר הזה
מתן יגל:
 יש מחלוקת איתם לגבי מועד התחולה וזה יידון בוועדה
אופיר כץ:
אנחנו רוצים להתקדם
חנוך דב מלביצקי:
הדבר שלי מפריע, אני אומר לך את האמת, זה שאין לך ניסיון
אופיר כץ:
52 עד 54 מעבירים לפנים בתוך החוק, 55 מפצלים
שגית אפיק:
52, 53 ו-54 נשאר בחוק ההסדרים לוועדת הפנים
שגית אפיק:
 את 55, האצת הליך הרישוי, פיצול והולך לוועדת הפנים
נעמה לזימי:
אופיר, צריך לפצל עוד, לא את כל החוקים
נעמה לזימי:
 תפצלו גם את 54
חנוך דב מלביצקי:
? בטח, גם 54
חנוך דב מלביצקי:
 תצביע בינתיים 52 עד 54
יוראי להב-הרצנו:
דווקא את 54 צריך לפצל
אופיר כץ:
אנחנו נבדוק לגבי 55, אנחנו נמשיך
נעמה לזימי:
לא, בוא נצביע על פיצול של 55
יוראי להב-הרצנו:
בואו נצביע על הפיצול של 55, אופיר
נעמה לזימי:
זו דרך שכשאנחנו לא נהיה פה אתם תעשו את זה ברגע האחרון
נעמה לזימי:
 זה האינטרס הציבורי
חנוך דב מלביצקי:
מה, אתם לא תהיו פה?
יוראי להב-הרצנו:
אני פה איתך עד הסוף
אופיר כץ:
אז איזה סעיף עכשיו?
נעמה לזימי:
חנוך, בסוף כל מה שמוציאים פה חוזר אלינו כח"כים וזה אינטרס שלנו להיות הגוף המפקח שעושה את זה
נעמה לזימי:
 האוצר, זה לא הממשלה ולא הקואליציה
יוראי להב-הרצנו:
ולא הציבור
נעמה לזימי:
תזכור, זה משהו אחר לגמרי, זה לא קשור למה שיש בין קואליציה לאופוזיציה
חנוך דב מלביצקי:
הייתי ראש מטה של מנכ"ל משרד האוצר, אני מכיר את החבר'ה קצת, אני יודע איך זה עובד
אופיר כץ:
אנחנו עוברים לסעיף 48, סמכויות מועצת הצמחים
גל ברנס:
מוצע במסגרת ההסדר הזה לאסור על גוף שהוקם כתאגיד סטטוטורי לייצר הסדרי תיאום מחירים שפוגעים בצרכנים ומעלים את יוקר המחיה בתחום הפירות והירקות
שגית אפיק:
מכיוון שהפעם האחרונה שהשינוי במועצת הצמחים נדון בוועדת הכספים בכנסת אנחנו קיבלנו את פסק דין מגדלי העופות ביחס לחוק ההסדרים, במשא ומתן המוקדם הסעיף הזה פוצל והוא יעבור להליך חקיקה רגיל, אז הוא יעבור לוועדת הכלכלה בהליך רגיל בפיצול
אופיר כץ:
מי בעד הפיצול?
יוראי להב-הרצנו:
יש כוונה לקדם אותו?
שגית אפיק:
סעיף 85, מפוצל
אופיר כץ:
שבעה בעד
אופיר כץ:
 מי נגד? מי נמנע
אופיר כץ:
 אם כך הסעיף פוצל ויועבר לוועדת הכלכלה
שגית אפיק:
נעבור ל-46
אופיר כץ:
שינוי שיטת מדידת שטח נכס
חנוך דב מלביצקי:
לא, אני מתנגד לחוק הזה נחרצות
חנוך דב מלביצקי:
 זה לקרוע את הרשות בארנונה
מתן כהנא:
זה מה שהיה עם ביבס פה
שגית אפיק:
לא, זה היה קרן הארנונה
חנוך דב מלביצקי:
זה לא קרן ארנונה, תקרא את זה, זה שינוי שיטת מדידה
חנוך דב מלביצקי:
 זה לקרוע את הכיס
נעמה לזימי:
ממש, וזה מורכב
נעמה לזימי:
 זה לא רק לקרוע את הכיס, זה יכול לייצר פערים אם לא נעשה כמו שצריך
רותם ברמלי:
בשלטון המקומי יש ארבע שיטות מדידת נכסים לחיובי ארנונה, ברוטו ברוטו, נטו, ברוטו ונטו נטו
רותם ברמלי:
 86% מהרשויות בישראל מודדות באמצעות שיטת ברוטו ברוטו וההצעה הזאת נועדה לאפשר לשר האוצר ולשר הפנים בחוק לאשר בקשה של רשות מקומית לשנות את שיטת המדידה שלה
רותם ברמלי:
 היום השרים לא יכולים לאשר לה את זה והמטרה היא כן לאפשר לרשויות לעבור מנטו לברוטו
רותם ברמלי:
 תכלית ההצעה לייצר אחידות בין הרשויות המקומיות ולאפשר להם - - -
חנוך דב מלביצקי:
אחידות בגבייה אתה מתכוון
רותם ברמלי:
בגלל זה הדגשתי, התכלית של ההצעה הזאת היא לייצר אחידות בשיטות המדידה ולאפשר לרשות למדוד נכס בצורה יעילה יותר וקלה יותר
אופיר כץ:
זהו? אוקיי
אופיר כץ:
 לוועדת הפנים, כן?
שגית אפיק:
לא, 46 זה לוועדת הכספים
שגית אפיק:
 אני כן רוצה לומר לכם שלעקוף את הוועדה באופן כזה, הסדר שכבר הובא בעבר לוועדת הכספים ולא קודם ולהביא את זה בחוק ההסדרים זה קצת לא הוגן כלפי הוועדה
שגית אפיק:
 חוק ההסדרים לא אמור לעקוף הליכי חקיקה רגילים
שגית אפיק:
 יחד עם זאת מדובר בארנונה אז אני –
אופיר כץ:
אז אני?
שגית אפיק:
כספים, נשאר
אופיר כץ:
מי בעד? תשעה בעד
אופיר כץ:
 מי נגד? מי נמנע?
אופיר כץ:
47
שגית אפיק:
ארנונה בנכס הרוס
רותם ברמלי:
בישראל יש תופעה שגם הממ"מ עמד עליה, שיש ברחבי הארץ, בכל מיני רשויות מקומיות, הרבה נכסים הרוסים ולא שמישים
רותם ברמלי:
 המטרה של הסעיף הזה היא לתמרץ בעלי נכסים להשמיש את המבנים שלהם בצורה מהירה יחסית
רותם ברמלי:
 ההצעה מבקשת לקצר את תקופת הפטור משלוש שנים לשנתיים ואז לייצר הסדר שונה ביחס לקיים וזה בשביל לעודד השמשה של המבנים ולמנוע מפגעים סביבתיים ברחבי הרשויות המקומיות
רותם ברמלי:
 מירה סולומון מהשלטון המקומי גם פה, אם היא רוצה להתייחס
שגית אפיק:
אני גם אגיד שזו הצעת חוק שעברה לוועדת כספים שלוש, ארבע, חמש פעמים אולי, בכל הפעמים היא דחתה אותה או רצתה הסדר אחר ממה שביקשתם
שגית אפיק:
 שוב, להביא בחוק הסדרים ולנסות לעקוף הליך חקיקה רגיל, בעיניי לא דבר מקובל
שגית אפיק:
 אני אגיד שוב, כיוון שזה ארנונה אני פחות - - -
זאב אלקין:
זה אפילו היה אותו יושב ראש כספים
שגית אפיק:
מכיוון שזה עדיין אותו יושב ראש וזו ארנונה אני – אתה יודע, כששמים משהו בחוק ההסדרים, יש לזה גם משמעויות אחרות, יש לזה גם צדדים אחרים לפעמים
שגית אפיק:
 אתה יכול להצביע, נשאר בכספים
זאב אלקין:
אם זה כבר נשלח כמה פעמים, לפי הקריטריון שהצעת בזמנו, אפשר לפצל את זה
שגית אפיק:
אני אומרת שוב, נכון, מדובר בארנונה
שגית אפיק:
 זו הסיבה היחידה ש – וכמו שאמרת, זה אותו יושב ראש
אופיר כץ:
מי בעד להעביר במסגרת חוק ההסדרים לוועדת כספים?
זאב אלקין:
למרות כל מה שנאמר?
אופיר כץ:
 מי נגד? ארבעה
שגית אפיק:
נושא מספר 47, סעיפים 81 עד 84, בניגוד לעמדת הייעוץ המשפטי, רצית לומר
אופיר כץ:
אם כך הסעיף יועבר
שגית אפיק:
עמוד 4, נושא מספר 9
איתי טמקין:
זה חקיקה קטנה
איתי טמקין:
 אחת הדרכים לייצר תחרות למימון לעסקים קטנים למערכת הבנקאית
איתי טמקין:
 המערכת הבנקאית היא כמעט המממן היחידי של עסקים קטנים ובינוניים בישראל
איתי טמקין:
 עסקים קטנים ובינוניים תלויים כמעט באופן מלא היום במערכת הבנקאית בישראל
איתי טמקין:
 בניגוד לעסקים גדולים שכבר מצליחים לקבל מימון מגופים מוסדיים, מגופים חוץ בנקאיים, ונוצרה שם תחרות עזה למערכת הבנקאית והמחירים ירדו דרמטית לעסקים גדולים, עסקים קטנים מתקשים להתנתק מהמערכת הבנקאית ואין להם אלטרנטיבה לבנק
איתי טמקין:
      החוק הזה נועד לקדם את אחת האלטרנטיבות היום שיש למערכת הבנקאית לגבי עסקים קטנים ובינוניים
איתי טמקין:
 היום מה שנקרא דרך של מימון המונים, או peer to peer, שיש חברות מתווכות שמגייסות מצד אחד כסף מהציבור, טריא לצורך העניין, מי שמכיר את השמות של החברות, בצד השני נותנות לחברות מימון בתנאים שמדי פעם יותר נוחים מהתנאים של הבנק
איתי טמקין:
 זו תחרות לבנק
איתי טמקין:
 היום הכלי הזה מוגבל עד מיליון שקל, כלומר עסק קטן יכול לגייס בצורה הזאת אשראי עד מיליון שקל
איתי טמקין:
 אנחנו רוצים לפתוח את המגבלה, במקום מיליון שעסק יוכל לגייס בצורה הזאת עד שישה מיליון שקלים
אופיר כץ:
 שאלות, התייחסויות
יוראי להב-הרצנו:
יש לזה קשר או השפעה ישירה על אוצר המדינה?
איתי טמקין:
החוק הזה, כמו שאמרתי קודם, חבר הכנסת יוראי, עוד אחד בשרשרת של חוקים שהמטרה שלו להוריד יוקר מחיה והחוק הזה, אם בסופו של דבר עלויות המימון של העסקים יירדו זה מתגלגל לצרכן בצד שני, זו אחת מהמטרות של החקיקה
אופיר כץ:
אנחנו נצביע, להעביר את הסעיף לוועדת הכספים במסגרת חוק ההסדרים
שגית אפיק:
נושא 9, סעיפים 26-25, סך חוב האשראי הבנקאי לגיוס
אופיר כץ:
מי בעד? תשעה
אופיר כץ:
 מי נמנע? אם כך הסעיף אושר ויועבר לוועדת הכספים
אופיר כץ:
74, רישיון יבוא משרד התחבורה לכלי רכב המיועדים לשימוש במשרד ממשלתי
איתי טמקין:
הנציג לא נמצא כאן, תעברו
אופיר כץ:
אבל הנציג שלנו נמצא כאן, ביטן
איתי טמקין:
אנחנו בעד זה, מצוין
שגית אפיק:
ל-75 יש לכם נציג? ל-2 יש לכם נציג? בבקשה, נושא 2, עמוד ראשון
שגית אפיק:
 חוק חדש, שירותי תשלום וייזום תשלום
ינון אזולאי:
אם זה חוק חדש זה אומר שבחוק ההסדרים הבא נראה את זה עוד פעם?
שגית אפיק:
90 עמודים, אני לא יודעת, נראה כנראה עוד 90 בחוק הבא
שגית אפיק:
 בבקשה
איתי טמקין:
מדובר בחקיקה שהמטרה שלה להכניס גופים פיננסים בין-לאומיים לפעול בישראל, חברות פינטק בין-לאומיות שפועלות היום כבר בפועלים, מי שמכיר את השמות, סקוור, סטרייפ, רבולוט, חברות ענק שפועלות כבר בעולם ומהוות תחרות למערכת הבנקאית, לאפשר להם בהסדרה חדשה שנמצאת כאן להיכנס לארץ, לספק שירות של מתן שירותי תשלום, לספק אפשרות לחשבון תשלום אצלם, לספק אפשרות ליישום תשלומים
איתי טמקין:
 החקיקה הזאת, אנחנו חושבים שהיא יכולה להוות מפץ תחרותי מול המערכת הבנקאית בארץ ולהכניס לפה שחקנים שבכל העולם יצליחו להוזיל באופן משמעותי מאוד את השירותים הבנקאיים
משה טור פז:
מצוין, נשמע מצוין
אופיר כץ:
הסבר די תמציתי לסעיף כזה ארוך
איתי טמקין:
אני יכול להרחיב אותו עוד
אופיר כץ:
מישהו רוצה לשאול משהו?
זאב אלקין:
אני רוצה
דוד ביטן:
שר אוצר דיבר איתי אתמול להעביר את זה לוועדת חוקה
אופיר כץ:
כן, זה היה אמור לבוא אליך לפי הייעוץ המשפטי ואתה הסכמת להעביר את זה למיזמים לאומיים
דוד ביטן:
האוצר נגדי כל הזמן, שתדעו
זאב אלקין:
להעביר את זה למיזמים לאומיים כחלק מחוק ההסדרים? כל ה-82 סעיפים?
דוד ביטן:
הוא ביקש לוועדת חוקה, לא למיזמים
זאב אלקין:
שגית, איך אתם עם זה?
שגית אפיק:
אנחנו סבורים שנכון יהיה שיהיה לזה הליך חקיקה רגיל
שגית אפיק:
 כתבנו בצורה מאוד ברורה, מדובר בתיקון מורכב
זאב אלקין:
לכן אני שואל, 82 סעיפים בחוק הסדרים?
שגית אפיק:
90 עמודים, זה עצום, זה בהיקפים עצומים
שגית אפיק:
 ושוב, יש לזה תזכיר שכבר פורסם לציבור בינואר 2022, אין סיבה שגם אם זה עובר למיזמים לאומיים שזה לא יילך בהליך חקיקה רגיל
דוד ביטן:
דבר אחד
דוד ביטן:
 גם אם זה עובר למיזמים אין לי בעיה עם זה, הפיקוח על החוק הזה יהיה בוועדת הכלכלה
דוד ביטן:
 זה שיהיה ברור כתנאי
שגית אפיק:
זה מקובל, זה תנאי
שגית אפיק:
 אני בכל זאת מבקשת מכם לעשות את זה בהליך חקיקה רגיל, זה עובר לוועדת מיזמים לאומיים לפי בקשתכם
ינון אזולאי:
אופיר, זה חוק שני שאתה מעביר להם, השאלה אם אתה לא פוקק לו את הוועדה
אופיר כץ:
אנחנו נצביע
זאב אלקין:
אתה מקבל את הבקשה של שגית לפצל?
אופיר כץ:
במקרה הזה לא
שגית אפיק:
את התחינה
אריאל קלנר:
כי זה ייטיב מאוד ב - - -
זאב אלקין:
אז תעבירו את זה, ייטיב, תעבירו
זאב אלקין:
 איך אפשר כזה דבר בחוק ההסדרים?
אופיר כץ:
 או שאת רוצה כי את כועסת שאני לא מקבל את זה
שגית אפיק:
לא, אני לא כועסת, אין פה עניין רגשי, יש פה עניין מקצועי בלבד
שגית אפיק:
 נושא מספר 2, חוק חדש, חוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום וייזום תשלום, סעיפים 2 ו-3 להצעת החוק
שגית אפיק:
 אתה רוצה להעביר את זה למיזמים לאומיים ולהשאיר בהצעת חוק ההסדרים
אופיר כץ:
 מי בעד? שמונה בעד
אופיר כץ:
 מי נמנע? אם כך הסעיף יועבר לוועדה למיזמים לאומיים במסגרת חוק ההסדרים
שגית אפיק:
חבר הכנסת אלקין, אתה סופר כמה פעמים הלכו פה נגד הייעוץ המשפטי?
זאב אלקין:
זה כמות מטורפת, יותר פעמים ממה שעם
אופיר כץ:
אין סיכוי, מה שאתם עשיתם בפעם שעברה, אני לא זוכר, אולי סעיף אחד או שניים - - -
משה טור פז:
אוי אוי אוי, עוד שנייה תגיד ההתנתקות
נעמה לזימי:
לא, חוק ההסדרים שלנו היה מוגזם
אופיר כץ:
בבקשה, הנה
אופיר כץ:
 כמעט כל הסעיפים נגד הייעוץ המשפטי
נעמה לזימי:
זה אני תמיד אגיד
משה טור פז:
כי השמאל איתכם, זה לא ככה
אופיר כץ:
לא, נעמה אמיתית
נעמה לזימי:
חוק ההסדרים הכי גדול שהיה מ-85', האוצר ניצל את זה שרצינו מאוד להעביר תקציב ועשה משהו שלא ייעשה
משה טור פז:
אני חושב שהוא עשה הישג יפה מאוד וכאן אני חלוק עלייך
נעמה לזימי:
היו בו גם דברים טובים, היו דברים שאני עומדת מאחוריהם לגמרי, אבל היו גם – הוא היה גדול מדי, אבל היה יותר זמן לדון בו, יש לומר
שגית אפיק:
סעיף 11
אופיר כץ:
התחדשות עירונית
שגית אפיק:
עמוד 5, סעיף 11, חוק הבנקאות שירות ללקוח, הגברת השקיפות בעמלות בנקים
איתי טמקין:
אחד האזורים הצרכניים שהצרכנים הכי פחות מודעים אליהם זה כמה הם משלמים למערכת הבנקאים, כמה משלמים ריביות וכמה הם משלמים בעמלות
איתי טמקין:
 בחוק הזה אנחנו מציעים שהבנקים יהיו חייבים לשלוח אס
איתי טמקין:
אמ
איתי טמקין:
אס חודשי לצרכן כמה עמלות נגבו ממנו כל חודש וכמה ריביות נגבו ממנו כל חודש בחשבון הבנק שלו
משה טור פז:
מצוין
משה שמעון רוט:
למי שאין אס
משה שמעון רוט:
אמ
משה שמעון רוט:
אס?
איתי טמקין:
החוק מדבר פה על מספר הטלפון הראשון שמשויך לחשבון הבנק, בדיונים בוועדה נוכל, אם תהיה דרישה למצוא שירותים אחרים ננסה - - -
משה שמעון רוט:
יש דרישה
איתי טמקין:
אז זה בוועדה נדון ונראה איך אפשר לעשות את זה
משה טור פז:
אי-מייל, יונת דואר, מה שתגיד
משה טור פז:
 פקס, אנחנו רוצים פקס
משה שמעון רוט:
החובה צריכה להיות מוטלת על הבנק
איתי טמקין:
אנחנו רוצים שכל אזרח יוכל לדעת כמה ריבית וכמה עמלות
אופיר כץ:
דוד, זה חוק שהולך אליך, שקיפות בעמלות הבנקים
אופיר כץ:
 נשאלה שאלה מה עם מי שאין לו אס
אופיר כץ:
אמ
אופיר כץ:
אס, תתייחס לזה בוועדה, בסדר? חבר הכנסת רוט, יושב ראש הוועדה
משה שמעון רוט:
אוקיי
אופיר כץ:
אז אנחנו נצביע להעביר את זה לוועדת הכלכלה במסגרת חוק ההסדרים
שגית אפיק:
נושא 11, סעיף 27(2), חוק הבנקאות (שירות ללקוח), הגברת השקיפות בעמלות הבנקים
שגית אפיק:
 כלכלה, נשאר בהסדרים
אופיר כץ:
מי בעד? עשרה
אופיר כץ:
 מי נגד? מי נמנע? אם כך הסעיף אושר ויועבר במסגרת חוק ההסדרים לוועדת הכלכלה
שגית אפיק:
נעבור להצעת חוק ההתייעלות
נעמה לזימי:
עשינו את 12?
שגית אפיק:
עשינו את 12, העברנו לכלכלה את 12
שגית אפיק:
 אני עוברת להתייעלות, נושא מספר 5, עמוד 35, חישב ליניארי, מס שבח
יפתח עשהאל:
זה, עוד פעם, חלק מקבוצת תיקוני החקיקה בעניין מיסוי מקרקעין שהם מאזנים אחד את השני והמטרה שלהם גם להקל ולייצר יוקר מחיה, לשפר את שוק הדיור וגם להגדיל היצע
יפתח עשהאל:
 הצעד הספציפי הזה מדבר על הגדלת היצע
יפתח עשהאל:
 כשב-2014 ביטלו את הפטור ממס שבח על משקיעים ביטלו על כל דירה החל מ-2014
יפתח עשהאל:
 מחשבים, היום משקיע מוכר דירה, 2014 אחורה לא לוקחים לו על זה מס, מ-2014 כן לוקחים לו על זה מס
יפתח עשהאל:
 עשו טעות בהליך החקיקה ופספסו מקום שהייתה קרקע פנויה ב-2014, על קרקע פנויה אין פטור ממס, רק על דירת מגורים
יפתח עשהאל:
 בעצם טעו בחקיקה ואמרו מי שעכשיו בונה דירה בשנת 2021 ייהנה גם מפטור ממס לפני 2014 כאילו הייתה לו דירה, אבל לא הייתה לו דירה אז
יפתח עשהאל:
      אנחנו רוצים להגיד שנחיל עליו מס, נוותר על הלאקונה הזאת בחוק, אבל אנחנו אומרים שאין לנו בעיה לוותר על הכנסות עוד כמה שנים קדימה ואז נעודד בנייה
יפתח עשהאל:
 מה אנחנו באים ואומרים עכשיו לכל בעלי הקרקעות הפרטיות? תבנו היום, תממשו את זכויות הבנייה שלכם על הקרקע תהיו פטורים ממס
יפתח עשהאל:
 אם לא תממשו ותתמהמהו אתם תצטרכו לשלם את המס בהמשך
יפתח עשהאל:
 אנחנו מעודדים בנייה, משתמשים פה באיזה שהוא עיוות, מתקנים אותו ועל הדרך מעודדים מאוד בנייה, בנייה מהירה בקרקע פרטית
נעמה לזימי:
אני רק רוצה לחדד את זה
נעמה לזימי:
 אתם גם אומרים, בן אדם לוקח קרקע, מחכה להשבחה ותוקע את הבנייה, אנחנו מעודדים אותו להתחשב גם בצרכים ולעשות את מה שצריך
נעמה לזימי:
 חבל שאתם לא עושים את זה גם עם מבנים נטושים, רק אומרת
נעמה לזימי:
 קרקע זה משהו אחד, מבנים נטושים זה גם פגיעה בביטחון אישי, מייצר מאורות סמים, מקום פשיעה, פוגע מאוד מאוד ברחובות מסוימים
נעמה לזימי:
 חיפה היא העיר מספר אחת במבנים נטושים בישראל ולכן אני יודעת כמה זה נורא
נעמה לזימי:
 אבל מעולה
אופיר כץ:
ראשת העיר לא טיפלה בזה?
נעמה לזימי:
שלא ישמעו אותי
שרון ניר:
הכול טוב
אופיר כץ:
לא תמכת בה?
נעמה לזימי:
תמכתי
אופיר כץ:
אז מה קרה?
נעמה לזימי:
כמו שאתה רואה באחוזי הסקרים –
אופיר כץ:
את יודעת, את יכולה להתמודד גם כשאת חברת כנסת
נעמה לזימי:
הליכוד יתמכו?
אופיר כץ:
הליכוד לא יכול לתמוך בך כי הוא מתמודד והולך לנצח
נעמה לזימי:
הכול טוב
אופיר כץ:
אנחנו מצביעים