GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רועי רייכר:
 אנחנו מבוטחים בהראל וגם במכבי שלי, באנו לחברת הביטוח וביקשנו לקבל החזר על מי שפיר, אמרו לנו: יש לכם שב"ן, אמרנו כן, לכו לשם, אמרנו: אבל אנחנו משלמים כל החיים פרמיה, אמרו לנו אוקיי, אם יש לכם שב"ן אתם לא זכאים לקבל כפול
רועי רייכר:
      בשורה התחתונה, מה שהצעת החוק הזאת מבקשת לעשות זה לטפל בתופעה הזאת, בד בבד גם עם, אדוני היושב ראש - - -      (היו"ר ינון אזולאי)
יצחק פינדרוס:
איפה הקאטץ'? אני רוצה לדעת
יצחק פינדרוס:
 לא נעים לי להגיד לך, תן לי איפה הקאטץ', אתם הרי לא דואגים לחברות הביטוח, אתם דואגים לקופות החולים על פי רוב
יצחק פינדרוס:
 משהו פה מוזר לי
יצחק פינדרוס:
 על פניו זה נראה שאם פה דואגים לחברות הביטוח ולא לקופה
רועי רייכר:
חבר הכנסת, אני אסביר
רועי רייכר:
 בדיוק הפוך, חבר הכנסת פינדרוס
רועי רייכר:
 במקרה שבו יש לך, לבן אדם, גם ביטוח פרטי בקופה, כלומר מה שנקרא שב"ן, משלים, וגם יש לך ביטוח פרטי חיצוני, במקרים האלה כאשר ישלחו אותך לשב"ן שחברת הביטוח תכניס את היד לכיס שלה, לפרמיה שאני שילמתי כל החיים ותעביר את הכסף לשב"ן
יצחק פינדרוס:
עכשיו אני שואל מה קרה, אתם הרי תמיד דואגים לא לחברות הביטוח אלא לקופות החולים, מה קרה לכם?
רועי רייכר:
אני אחזור עוד פעם
יצחק פינדרוס:
אני כן הבנתי נכון, אני מנסה להבין איפה הקאטץ'?
רועי רייכר:
אז אני לא הסברתי טוב
יצחק פינדרוס:
אני שואל, בהסבר שלך, תגיד לי מה האינטרס של אוצר המדינה לצורך העניין?
רועי רייכר:
האינטרס של אוצר המדינה הוא כפול
יצחק פינדרוס:
הרי אתם לא מייצגים את חברות הביטוח, אתם מייצגים את הקופות
נעמה לזימי:
מערכת האמון שלנו עם האוצר מפליגה פשוט
רועי רייכר:
אני חושב שראוי לשקם את מערכת האמון, בואו ננסה
ינון אזולאי:
הם קנו את זה בזכות ולא בחסד
יצחק פינדרוס:
אני רגיל שהאוצר דואג לקופות החולים והוא מנסה להוציא כסף מחברות הביטוח
יצחק פינדרוס:
 פה משהו מצלצל לי הפוך, אני מנסה להבין מה פספסתי
רועי רייכר:
לדעתי, חבר הכנסת פינדרוס, לא פספסת
יצחק פינדרוס:
זאת אומרת שאני צריך עוד לחקור
רועי רייכר:
אולי שווה לחקור, נחקור ביחד בוועדה
יוראי להב-הרצנו:
רועי, אני שואל אם זה לא יעלה את הפרמיות
רועי רייכר:
אני אענה
רועי רייכר:
 הצעת החוק באה להתמודד עם תופעה כפולה, אחד זה הכשל הצרכני שעליו דיברתי ואחד זה הפגיעה במערכת הבריאות
רועי רייכר:
 ישבה על המדוכה חצי שנה ועדה בראשות מנכ"ל משרד הבריאות הקודם, פרופ' נחמן אש, והסבירה למה או באיזה אופן המערכת הפרטית - - -
יצחק פינדרוס:
מנכ"ל משרד הבריאות היה מוטרד מזה שחברות הביטוח מפסידות כסף? אתה מבין שמשהו פה לא מסתדר לי
רועי רייכר:
תן לי להסביר
רועי רייכר:
 תן לי שתי דקות לנסות עד הסוף
ינון אזולאי:
רועי, סיימת?
רועי רייכר:
מבחינתי סיימתי
עדה מימון:
אני רוצה להעיר כמה הערות על ההסדר
עדה מימון:
 אנחנו מבינים את החשיבות שבהסדר והרצון לפתור פה איזה שהיא בעיה של כפל ביטוחים, אבל חשוב לשים לב שיש פה הסדר מאוד מורכב שאנחנו עדיין לא בטוחים לגמרי מה יהיו ההשלכות שלו
עדה מימון:
 היבט אחד שנאמר פה יכול להיות ייקור של הפרמיות הפרטיות, שחברות הביטוח ישלמו הרבה יותר על הניתוחים וייקרו
יוראי להב-הרצנו:
זה מה ששאלתי בדיוק
עדה מימון:
חברות הביטוח הם אלו שיישאו בתשלום ניתוח ככל שיש - - -
יצחק פינדרוס:
 קופת החולים או חברת הביטוח?
עדה מימון:
זה יכול ליצור סרבול של האדם עצמו מול ה - - -
רועי רייכר:
לא, זה לא
עדה מימון:
שנייה, אני אעלה את הנקודות
עדה מימון:
 דבר נוסף, יש פה פוליסה חדשה שאנחנו יוצרים שקוראים לה פוליסה משלימת שב"ן, זו פוליסה שלא קיימת היום
רועי רייכר:
זה לא נכון, היא קיימת
עדה מימון:
שנייה
רועי רייכר:
אבל רק תגידי דברים נכונים
יוראי להב-הרצנו:
מה קורה פה? ינון, תעשה שקט
ינון אזולאי:
מתן, אם אפשר קצת שקט, אנחנו לא שומעים
רועי רייכר:
רשמתי את שלוש הנקודות, יש עוד?
עדה מימון:
עוד נקודה
עדה מימון:
 חלק מהמבוטחים יועברו לפוליסה אחרת
עדה מימון:
 נכון שיש פה את העניין של ליידע אותם, צריך גם לתת על זה את הדעת
עדה מימון:
 דבר אחרון זה נושא של פרטיות, העברת מידע, חברות ביטוח יוכלו לקבל מהקופות מידע לגבי ניתוחים שאדם עבר ולגבי התשלומים שהוא קיבל וזה משהו שגם עליו צריך לשים את הדעת
עדה מימון:
 אנחנו לא אומרים שההסדר הוא לא טוב, אנחנו אומרים שזה מחייב בחינה מאוד מדוקדקת, קבלת נתונים ובחינה של ההשלכות שיכולות להיות לזה ולכן העמדה של הלשכה היא שזה לא מתאים לחקיקה במסגרת - - -
רועי רייכר:
אני אתייחס לכל הנקודות, וזו לא העמדה כתובה ולא העמדה שפורסמה
רועי רייכר:
 זה אחת
רועי רייכר:
 אני אתייחס נקודה אחר נקודה
רועי רייכר:
 לעניין טענה בדבר אפשרות לייקור הפרמיות, נתחיל מהעובדות
רועי רייכר:
 העובדה הראשונה, חברות הביטוח, מבין כל סוגי הפוליסות שלהם, הפוליסות שבהן שיעור ההחזר הוא הנמוך ביותר מכל סוגי הפוליסות הן פוליסות ביטוחי הבריאות בניתוחים
רועי רייכר:
 למה שיעור ההחזר שלהן הוא כה נמוך? התשובה פשוטה, מכיוון שכאשר אני מגיע לחברת ביטוח ויש לה אפשרות לנתב אותי, לשלוח אותי למקום אחר, אז זה מה שהיא עושה ולכן שיעור ההחזר שעומד על שיעור של 43%, שהוא הכי נמוך וחסר תקדים, הם צריכים אישור ממונה על שוק ההון כדי לייקר, ואנחנו חושבים שבשיעורי הרווחיות הללו אין שום הצדקה לייקר
רועי רייכר:
     יתרה מזאת אני אגיד, יש היום פוליסה שבניגוד למה שאמרתְּ, קיימת גם קיימת, קוראים לה פוליסה משלימת שב"ן
רועי רייכר:
 הפוליסה הזאת אומרת שאם יש לך שב"ן לגיטימי שחברת הביטוח תשלח אותך לשב"ן, אבל מלכתחילה - - -
קריאה:
לגבי ניתוחים היא קיימת?
רועי רייכר:
כן, התשובה היא כן
רועי רייכר:
 לגיטימי שהיא תשלח אותך לשב"ן אבל מלכתחילה שתגבה ממך פרמיה יותר נמוכה
רועי רייכר:
 כלומר אם היא יודעת והיא מחושבת על זה שכאשר יש לך אלטרנטיבה תפנה אליה אז מראש שהפרמיה תהיה יותר נמוכה
רועי רייכר:
 בעקבות דיונים עם היועצת המשפטית לממשלה ומשרד המשפטים החלטנו שמכיוון שאין פה פגיעה באזרח, אלא להיפך, הטבת מצבו בלהעביר את האנשים האלה לפוליסות הזולות הללו למי שיש שב"ן, שגם ככה חברת הביטוח שולחת אותו לשב"ן, להעביר אותו לפוליסה משלימת שב"ן שהיא יותר זולה ממה שהם משלמים היום, ולכן גם הייקור התיאורטי שכאמור הסברתי למה אין לו הצדקה כלכלית בשום צורה, גם הוא לא אמור לקרות כי אנחנו מעבירים את כולם לדיפולט
רועי רייכר:
      אני אתייחס גם לנקודה האחרונה של הדיפולט כי נגעת בה
רועי רייכר:
 נקודת הדיפולט היא נקודה חשובה
רועי רייכר:
 אנחנו בתוך ההסדר הזה, וזה רשום ונמצא, מאפשרים למי שבכל זאת יבחר וירצה ויחליט שלמרות שזו פוליסה פחות נכונה לו, כי כך גם ישבה ועדה חצי שנה עם כלכלנים, רופאים, פרופסורים ומנהלי בתי חולים, והחליטה שזו פוליסה פחות טובה - - -
יצחק פינדרוס:
כמה חברות ביטוח היו שם?
רועי רייכר:
להיפך, הרב פינדרוס, להיפך
רועי רייכר:
 מי שעדיין ירצה לחזור יוכל לחזור ללא חיתום באותם תנאים קודמים שהיו
יוראי להב-הרצנו:
רועי, אני חושב שההצעה היא טובה, אבל שתי שאלות
יוראי להב-הרצנו:
 אחת, איך זה קשור לתקציב? שתיים, אם זה מורכב, כמו שהיועצת המשפטית אמרה, למרות שאני בעד, שוב, למה לא לאפשר לציבור שלא מכיר את הפרטים להיוודע באמצעות הליך חקיקה מסודר, רגיל, דרך ועדת הבריאות
רועי רייכר:
אני אענה על שתי השאלות, נראה לי שהן שאלות שקשורות אחת לשנייה
רועי רייכר:
 בסופו של יום יש פה את אחד הצעדים עם הזיקה הכי ישירה ליוקר המחיה וטיפול בכשלים פיננסיים וכלכליים שמשפיעים ישירות על הכיס של האזרח
רועי רייכר:
 משפחות מוציאות היום על רכיב הכפל 2,000 שקלים ויותר בשנה
רועי רייכר:
 לפעמים יש פרטים שמוציאים גם הרבה הרבה מעבר לזה, זה תלוי בגיל ובמצב הרפואי שלהם
רועי רייכר:
 אם הדבר הזה והוזלת יוקר המחיה ופתרון כלכלי מלא לאזרח לא צריך להיות בחוק ההסדרים לא ברור לי כבר - - -
יצחק פינדרוס:
אבל אתה לא מוזיל, אתה מודה שאתה לא מוזיל
רועי רייכר:
אני כן
יצחק פינדרוס:
איך הוזלת לי?
רועי רייכר:
לא היית בחלק הזה, אז אני אסביר
רועי רייכר:
 אתה מוזיל בשני אופנים
רועי רייכר:
 באופן הראשון, בגלל שהשב"ן חייב להיות מאוזן, כלומר אין מצב שבו הוא גורף דיבידנד לפי החוק, אלא אם יש לו תוספת הכנסה כי חברת הביטוח שילמה לו, החוק קובע שהוא חייב להוריד את הפרמיה
רועי רייכר:
 כלומר הפרמיות של השב"נים, בהינתן ואותה - - -
יצחק פינדרוס:
זה החלק הקטן מה-2,000 שקל
רועי רייכר:
לא, זה לא נכון
יצחק פינדרוס:
אתה אומר לי לא נכון, כמה שב"ן ממוצע למשפחה?
רועי רייכר:
שב"ן בממוצע עולה 70 שקלים לפרט לחודש, יכול להגיע גם ל-80 ו-90, תלוי ברמה שלו, תעשה את זה בממוצע חמש נפשות
יצחק פינדרוס:
לא, אתה לא משלם על כל הנפשות
רועי רייכר:
אתה כן, בוודאי שכן
רועי רייכר:
 התשובה היא שכן
רועי רייכר:
 אבל אני אענה על כל הפרטים, לאט לאט, נעשה דבר דבור על אופניו
רועי רייכר:
 לעניין השאלה הזאת, שוב, יש פה השפעה ישירה וזיקה ליוקר המחיה של האזרח בשני אופנים, פעם אחת תרד העלות של השב"ן, ואלה עלויות משמעותיות, והפעם השנייה היא בעולמות העברה אוטומטית לפרמיה משלימת שב"ן בחברות הביטוח למי שכבר יש שב"ן
יצחק פינדרוס:
לא יירד המחיר
רועי רייכר:
המחיר כבר היום נמוך יותר
יצחק פינדרוס:
אבל אתה אומר שהוא יעלה, הוא לא יהיה יותר נמוך
רועי רייכר:
לא, יש בחברות הביטוח פוליסות שמתחשבות בעובדה שיש לך שב"ן והן זולות יחסית, ויש פוליסות שלא מתחשבות והן יקרות
רועי רייכר:
 היום, גם אם לבן אדם יש שב"ן מכווינים אותו לפוליסות היקרות שלא מתחשבות בשאלה הזאת
רועי רייכר:
 אנחנו מעבירים את כולם, כל מי שיש לו כבר שב"ן לפוליסות הזולות יותר שמתחשבות בזה שיש לך שב"ן ולכן גם שם יירד יוקר המחיה
יצחק פינדרוס:
גם האינסנטיב שלכם מאוד ברור, ומה ששאלתי כנראה לא טעיתי, זה הפוך
יצחק פינדרוס:
     (היו"ר אופיר כץ)
אופיר כץ:
עוד מישהו רוצה להתייחס? בבקשה, אלקין
זאב אלקין:
אני חושב שזה פשוט
זאב אלקין:
 ההסדר, אפשר לדון עליו, על היתרונות והחסרונות שלו, אבל דברים כאלה, הניסיון מוכיח שלהעביר אותם בחוק ההסדרים במהירות ובצורה כזאת זה מתכון בטוח לבעיות גדולות מאוד ולכן ברור בעיניי שצריך פה לפצל ואז להמשיך את הדיון בצורה מסודרת
רועי רייכר:
אני אתייחס
רועי רייכר:
 קודם כל, בניגוד אולי לרושם שנוצר, ישבה ועדה, אמרתי, בראשות פרופ' נחמן אש שהיה מנכ"ל - - -
זאב אלקין:
מה זה רלוונטי למה שאני אמרתי?
רועי רייכר:
אני אענה למה זה רלוונטי
זאב אלקין:
גם עשר ועדות, זה לא מחליף את הכנסת
רועי רייכר:
אני אנסה לענות
זאב אלקין:
תענה לגופו של עניין
רועי רייכר:
אני עונה לגופו של עניין
רועי רייכר:
 ישבה ועדה ובחנה מגוון אלטרנטיבות לפתרון, האם זה תחליף לכנסת? בוודאי שלא, ברור שצריכים להיות דיוני ועדה וחברי הכנסת בסוף יקבעו אם כן או לא, אבל לגבי מה שקוראים בשלות המהלך, לגבי ההבנה של ההשלכות שלו, האם הוא תורם או לא תורם למערכת הבריאות, דיברה על זה ועדה במשך מספר חודשים וקבעה שזה צעד נחוץ ושיקדם את מערכת הרפואה הציבורית
זאב אלקין:
זה לא קשור בכלל למה שאמרתי, אבל בסדר
אופיר כץ:
אתה רוצה לחדד את השאלה, זאב?
זאב אלקין:
זו לא הייתה שאלה, זו הייתה קביעה ומה שנאמר לא רלוונטי
זאב אלקין:
 הסבירו לי למה החוק הוא טוב והייתה עבודת מטה טובה לגביו, אני כרגע לא נכנס לזה אפילו, כדי שהכנסת תוכל לעשות עבודת מטה, ושום ועדה ציבורית לא מחליפה את עבודת המטה של הכנסת, ברור שנושא כל כך מורכב צריך לפצל ולדון בו בוועדה בצורה מסודרת ואז לשמוע מה עבודת מטה שהייתה ולשאול שאלות
שרון ניר:
יש לי שאלה לגבי התהליך הזה
שרון ניר:
 שאלת הבהרה
שרון ניר:
 אני רוצה לוודא שבכל התהליך הזה כל תהליך התיאום והפרוצדורה לא מושת על האזרח, אלא על המערכות
שרון ניר:
 שזה יהיה שקוף לאזרח, הוא יפנה לכאן או לכאן וכל שאר הבירוקרטיה זה יהיה המערכות בלבד, ואף אחד לא יגיד לו: אם יש לך – צריך להבטיח את זה
רועי רייכר:
זה מה שקורה
רועי רייכר:
 החוק, הסעיפים שלו, ההצעה שמונחת בפני הכנסת, כבר היום יש בה סעיפים של העברת המידע ללא האזרח בין הגופים, בין השב"נים לחברות הביטוח, זה נמצא
רועי רייכר:
 אין שום זיקה של האזרח, האזרח לא צריך לעשות שום פרוצדורה
שרון ניר:
ולאזרח לא יגידו: תביא אישור מההוא
רועי רייכר:
את יכולה לבוא לוועדה איתנו לוודא, אבל שום דבר
אופיר כץ:
מה אנחנו מצביעים, מפצלים או לא? נצביע להשאיר את זה בוועדת הבריאות
שולמית אלוני:
סעיפים 73 עד 75, נושא 42
אופיר כץ:
להשאיר את זה בוועדת הבריאות, מי בעד, במסגרת חוק ההסדרים?
יוראי להב-הרצנו:
לא הבנתי, מה ההחלטה?
שרון ניר:
לפצל, לפצל
אופיר כץ:
לא לפצל
יוראי להב-הרצנו:
לא מפצלים?
אופיר כץ:
לא, הרוב רוצה לא לפצל
אופיר כץ:
 תשעה בעד מי נגד? חמישה
יוראי להב-הרצנו:
אנחנו עכשיו נגד
יוראי להב-הרצנו:
 מה התוצאות?
אופיר כץ:
תשעה בעד להעביר את זה לוועדת הבריאות בתוך מסגרת חוק ההסדרים, חמישה נגד ולכן ההצעה התקבלה והסעיף יועבר לוועדת הבריאות
אופיר כץ:
נמנעים – אין אושר
אופיר כץ:
גם אני
נעמה לזימי:
הייעוץ המשפטי, שגית, אתם לא ממליצים להוציא את היועצים הסביבתיים? את הפגיעה הזאת?
שגית אפיק:
נעבור ל-3, ייעול הליכי רישוי סביבתיים, עמוד 2
גל ברנס:
מוצע בשיתוף עם המשרד להגנת הסביבה לעשות סדר בכל הרגולציה הקיימת היום בנושא הגנת הסביבה
גל ברנס:
 במסגרת הזאת היום עסקים בישראל מקבלים שלושה היתרים, הם ניתנים במועדים שונים, ניתנים על ידי גורמים שונים והעסקים סובלים מעודף רגולציה וגם המשרד להגנת הסביבה מתקשה לבצע רגולציה יעילה עם אכיפה משמעותית
גל ברנס:
 מוצע להתאים את הרגולציה לרגולציה אירופית, להסדיר את נושא ההיתרים, לייצר ודאות לעסקים מצד אחד ומצד שני לשפר את ההגנה על הסביבה ולהתאים אותה למה שמקובל כיום באירופה
יוראי להב-הרצנו:
הסיבה שאין אכיפה היא בגלל שיש תקנים ייעודיים למפעלים ולסוגי דיור שונים?
נעמה לזימי:
השרה פשוט הפקירה את הסביבה, אתה אומר
נעמה לזימי:
 זה לא ייאמן, מציגים את זה כשיפור?
יוראי להב-הרצנו:
תסביר לי באמת איך יש אי אכיפה בגלל שיש סוגים שונים של תקנים ביחס לסוגים שונים של זיהום?
גל ברנס:
אני אסביר לגבי השאלה שנשאלה לגבי למה אנחנו משפרים את ההגנה על הסביבה
נטע דוברין:
אנחנו מקדמים את הרפורמה של הרישוי הסביבתי המשולב כבר עשר שנים במשרד מתוך התחייבות קודם כל שהתחילה במשרד כלפי ה-OECD להשוות את הסטנדרטים הסביבתיים של הרישוי הסביבתי לסטנדרטים שמקובלים באירופה
נטע דוברין:
 היום הפיצול של ההיתרים בחקיקה הישראלית שלנו, בהיתרים שלנו, לא מאפשרת לנו ליישם באופן מלא את הסטנדרטים הסביבתיים כפי שהם קבועים בחקיקה האירופית
יוראי להב-הרצנו:
התנאים בישראל מחמירים יותר?
נטע דוברין:
לא, התנאים בישראל ממש לא מחמירים יותר מהתנאים באירופה
יוראי להב-הרצנו:
תני לי דוגמה, בבקשה
נטע דוברין:
למשל בחוק אוויר נקי, שגם אותו אנחנו מציעים לתקן ולהתאים לסטנדרטים של הדירקטיבה, אנחנו מיישמים מנגנון רישוי שהוא יחסית מתקדם ודומה מאוד לדירקטיבה האירופית בגרסה הקודמת שלה, אבל רק לגבי היתרי פליטה לאוויר
נטע דוברין:
 כל הנושאים האחרים שנמצאים באירופה בהיתר משולב, שכולל את כלל ההיבטים הסביבתיים, מים, שפכים, קרקעות, בכלל חומרים מסוכנים, כל הדברים האלה היום לא נמצאים בהיתרי הפליטה שהם ההיתרים המתקדמים והם מוסדרים או בתנאים ברישיון עסק, או בהיתרי רעלים, שאלה מנגנונים שלא מותאמים לרגולציה האירופית ולא מאפשרים את הבדיקה המאוד יסודית ומאוד מעמיקה שאנחנו קובעים היום למשל בהיתרים לאוויר
נטע דוברין:
      המטרה שלנו היא לייצר קודם כל מצב שההיתרים שלנו הסביבתיים יתאמו בהכול, בכל המדיות, בכל ההיבטים הסביבתיים, לסטנדרטים האירופיים
נטע דוברין:
 זה בא יחד עם הבחנה בין העסקים היותר בעייתיים, יותר מזהמים, שיש להם השפעה באמת משמעותית, לבין היתרים שניתנים היום גם לקבוצות של עסקים שההשפעה שלהם היא יחסית מעטה
נעמה לזימי:
אני בשוק שאתם אלו שמעלים את זה לחוק ההסדרים
נעמה לזימי:
 כנראה המשרד להפקרת הסביבה בחסות השרה החדשה
נעמה לזימי:
 אין לי מילים אחרות להגיד מה שקורה
שגית אפיק:
כמה שנים אתם עובדים על הצעת החוק הזאת, נטע?
נטע דוברין:
אני שוב רוצה לחדד, מדובר בהצעה שאושרה גם בממשלה הקודמת
נעמה לזימי:
שלא העביר, אתם אלה שמעבירים את זה
נעמה לזימי:
 אתם אלה שמעבירים את זה, תתמודד עם האמת, משה
יוראי להב-הרצנו:
בתור היועצת המשפטית של המשרד, גברתי, מה המשמעות התקציבית של המהלך הזה?
נטע דוברין:
אני אסביר
נטע דוברין:
 השילוב של ההתאמה לסטנדרטים האירופיים עם ההתאמות הבירוקרטיות, זאת אומרת איחוד של שלושה מנגנוני היתרים שונים להיתר אחד פר מפעל, מוערך גם מבחינת היתרונות הסביבתיים, הפחתה בעלויות החיצוניות של הנזקים הסביבתיים וגם בעלויות רגולציה בהיקפים מאוד מאוד משמעותיים
יוראי להב-הרצנו:
מה ההשפעה הישירה לאוצר המדינה? אנחנו כרגע עוסקים בחוק ההסדרים שמלווה את תקציב המדינה, מה ההשפעה הישירה?
גל ברנס:
אני אתייחס
גל ברנס:
 בסוף אנחנו חוק ההסדרים ויש לו מטרות נוספות כמו הפחתת רגולציה עודפת ושיפור הוודאות במגזר העסקי ואלמנטים נוספים שכלולים במטרת חוק ההסדרים
גל ברנס:
 כמובן שההצעה הזאת עוסקת בכלל האלמנטים האלה באופן מאוד ישיר וברור
שגית אפיק:
היא נכנסת לתוקף ב-2026
שגית אפיק:
 כמה שנים עבדתם עליה בממשלה, שהכנסת תעביר אותה ב-20 יום, 90 עמודים?
גל ברנס:
ההצעה הזאת, מאז ההתחייבות ל-OECD הייתה במחלוקת מאוד גדולה בין משרדי הממשלה
שגית אפיק:
עשר שנים
נעמה לזימי:
תודה, שגית
גל ברנס:
אני אומר, במחלוקות מאוד גדולות, הצליחה הממשלה לייצר קונצנזוס בין המשרדים, לייצר פשרות והסכמות שמגיעות להסדר סדור עד - - -
יוראי להב-הרצנו:
אדוני, במקרה יושבים סביב השולחן הזה שני יושבי הראש של השדולה הסביבתית לכנסת, שנינו מתנגדים להצעה הזאת
נעמה לזימי:
אני השנייה
יוראי להב-הרצנו:
אני לא מצליח להבין איך זה מגביר את ההגנה מפני זיהום אוויר או מזהמים אחרים, אני לא מבין איך זה מגביר את הפיקוח ואת האכיפה נגד המזהמים שאתם טוענים שזאת התכלית
יוראי להב-הרצנו:
 איך זה מגביר את האכיפה? אני לא מצליח להבין את זה, ועוד להעביר את זה בחוק הסדרים
נעמה לזימי:
אין ארגון סביבה שלא פנה אלינו בחשש היסטרי בשבועות האחרונים
יוראי להב-הרצנו:
אין לזה השפעה ישירה על התקציב
נעמה לזימי:
וזה לא מתאים לחוק הסדרים
שולי נזר:
אני רוצה להתייחס לזה
שולי נזר:
 קודם כל הרפורמה הזו, השינוי הזה נעשה גם בשיתוף ארגוני הסביבה ונכון לממשלה הקודמת, היה בהסכמה עם ארגוני הסביבה
שולי נזר:
 מדובר ברפורמה שיש לה משמעות סביבתית חיובית מאוד, לא סתם, זה חלק מההתחייבויות שלנו ל-OECD
שולי נזר:
 בראש ובראשונה מה שהיא עושה זה מיישרת את הסטנדרטים הסביבתיים בישראל עם האיחוד האירופי
שולי נזר:
 זה מבחינתנו הישג סביבתי יוצא דופן
שולי נזר:
 בד בבד היא גם מורידה נטל בירוקרטי עודף שאין מה לעשות, מאז הקמת המשרד - - -
יוראי להב-הרצנו:
שולי, איך זה מגביר את הפיקוח ואת האכיפה שלכם? יש פחות תקנים שצריך לאכוף אותם?
שולי נזר:
אתה צודק, שאלה מצוינת
שולי נזר:
 חלק מהדברים שעמדנו עליהם במסגרת הרפורמה הזו, שהמשרד יקבל כוח אדם לצורך - - -
יוראי להב-הרצנו:
זה לא מופיע כאן
שולי נזר:
זה חלק מההסכמות שלנו עם האוצר, תיכף הם יתייחסו
שולי נזר:
 המשרד מקבל חיזוק משמעותי כדי להבטיח - - -
נעמה לזימי:
למה בחוק הסדרים?
יוראי להב-הרצנו:
ואם לא יגיע החיזוק אז גם נוריד את מספר התקנים כך שהתקנים יהיו פחות מותאמים וגם יהיה פחות כוח אדם?
שולי נזר:
זה חלק מהתקציב של השנה הזאת
יוראי להב-הרצנו:
שולי, בלי להעליב, המשרד להגנת הסביבה לא מצליח להגיע למיצוי תקציבי של התקציבים שיש, הוא לא מצליח לנהל את המשאבים שיש לו בצורה ראויה, קרן הניקיון - - -
שולי נזר:
אתה מדבר על קרן הניקיון
יוראי להב-הרצנו:
אני מדבר על באופן כללי
שולי נזר:
התקציב השוטף, המשרד מצליח להוציא אותו בצורה מאוד אפקטיבית
שולי נזר:
 גל, אתה רוצה להתייחס?
יוראי להב-הרצנו:
אז זה לא נכון ואנחנו מתנגדים לזה ואנחנו גם נגיש רביזיה
שולי נזר:
חבל, כי זו באמת רפורמה טובה
יוראי להב-הרצנו:
רפורמה טובה? בואו נפצל אותו - - -
שולי נזר:
חבל
נעמה לזימי:
שולי, לא ענית לשגית על עשר השנים
שולי נזר:
אז אני עונה
שולי נזר:
 החוק במתכונתו הנוכחית הוא לא עשר שנים, הוא מהשנתיים, משהו כזה
נעמה לזימי:
אני רק רוצה להגיד משהו
נעמה לזימי:
 לא עבר בגלל עומס? אלינו זה לא הגיע לחוק ההסדרים, אי אפשר להגיד על משהו שיצא לפני כן, תדברו איתנו על זה
נעמה לזימי:
 זה יצא, דנו בזה? לא דנו בזה
נעמה לזימי:
 אנחנו הגוף המפקח, לא אכפת לי מה קרה בכל המקומות האחוריים שלא היו בזה
לירון אדלר:
לא, גם בשנה שעברה זה הועלה כרעיון, זה יצא כי ההסדר הוא מאוד מאוד מורכב, מאוד מסובך, יש פה תיקונים שבנויים על חוקים קיימים ומנסים בתוך ההסדר הקיים לעשות איזה שהוא תיקון
לירון אדלר:
 זה חוק בהחלט סבוך
יוראי להב-הרצנו:
שולי, עוד משפט אחד
יוראי להב-הרצנו:
 אין בעיה לעשות את התהליך הזה, אבל ראוי שהוא יהיה בצורה מסודרת, בחקיקה בוועדת הפנים והגנת הסביבה כשחברי הכנסת והשדולה הסביבתית - - -
אופיר כץ:
יוראי, הטיעונים האלה גם היו מאחורי הקלעים ולכן היה שיג ושיח והידברות וכן הושג איזה שהוא הסדר
נעמה לזימי:
קובי, אנחנו גרים במקום שבו יש 20% יותר חולי סרטן, נכון?
אופיר כץ:
הושג הסדר
אופיר כץ:
 שגית, את יכולה להגיד מה סוכם?
שגית אפיק:
 הצעת החוק שעוסקת ברישוי סביבתי תפוצל להליך חקיקה רגיל באופן שהיא תפוצל לשני חלקים ושניהם יפוצלו להליך חקיקה רגיל, אבל החלק הראשון שבהם, שהוא החלק הקצר יותר, כ-20 עמודים
לירון אדלר:
כן, ושהוא התיקון בתוך חוק רישוי משולב, זה התיקון לחוק אוויר נקי
לירון אדלר:
 הוא עוסק במפעלים הגדולים והוא מאפשר לעשות עניין של רישיון סביבתי אחוד במפעלים גדולים
לירון אדלר:
 זאת אומרת בתוך היתר הפליטה ייכנסו גם תנאים שקיימים היום בהיתרים אחרים, היתר רעלים ודברים כאלה
לירון אדלר:
 התיקון הזה זה תיקון קצת יותר קצר
שגית אפיק:
התיקון הזה גם יעבור להליך חקיקה רגיל, יחד עם זאת יושב ראש ועדת הפנים יתחיל בדיונים שלו במסגרת הצעת חוק ההסדרים, ישתדל לעשות מאמץ לסיים את זה גם במסגרת הצעת חוק ההסדרים ולשלב את זה בחזרה בתוכה ככל הניתן
שגית אפיק:
 החלק השני ימשיך להליך חקיקה רגיל
שגית אפיק:
      אני מקריאה
שגית אפיק:
 זה בעצם פיצול כפול, אנחנו מפצלים את שני החלקים להליך חקיקה רגיל, החלק הראשון הוא סעיפים 4, 9, 10, 11, 12, 15 ו-16, והחלק השני הוא 5 עד 8, 13 ו-14
שגית אפיק:
 שניהם יפוצלו להליך חקיקה רגיל, יעברו לוועדת הפנים כשלגבי החלק הראשון יש התחייבות של יושב ראש הוועדה לעשות השתדלות לסיים את זה בלו"ז של הצעת חוק ההסדרים
לירון אדלר:
ולמזג אותה חזרה
יוראי להב-הרצנו:
זה אחלה וזה מאפשר לנו גם לדון בחלקים הטובים ביותר ובחלקים הפחות טובים
אופיר כץ:
נכון, אתה רואה? יש פה קואליציה שמקשיבה לאופוזיציה, לא כמו שאתם רמסתם אותנו
יוראי להב-הרצנו:
אנחנו בעד להפחית רגולציה לעסקים הקטנים
אופיר כץ:
ולייעוץ המשפטי כמובן, קודם כל
נעמה לזימי:
אני אומרת לך, נתקתק את זה, כל מה שטוב למדינה אנחנו מתקתקים
אופיר כץ:
מי בעד מה שהקראנו? עשרה בעד
אופיר כץ:
 מי נגד? מי נמנע? אם כך הסעיף יועבר בפיצולים שהוקראו כרגע לוועדת הפנים
שגית אפיק:
נחזור ל-38 עד 40, שדובר בהם קודם
שגית אפיק:
 היה על זה דיון, השגתם איזה שהן הסכמות?
אופיר כץ:
כן, השגנו הסכמות
אופיר כץ:
 38 ו-39 יועברו לוועדת הפנים במסגרת חוק ההסדרים, 40 יפוצל לוועדת הפנים
אופיר כץ:
 נכון, עומר?
עומר רחמים:
כן, תודה
שגית אפיק:
שתי הצבעות
שגית אפיק:
 38 ו-39 נשאר בוועדת הפנים, טיפול בפלישה למקרקעי ישראל והארכת מועדים לביצוע צו הריסה מנהלי
שגית אפיק:
 הצבעה אחת
שגית אפיק:
 זה נשאר בהצעת חוק ההסדרים
שגית אפיק:
 40 מתפצל
אופיר כץ:
מי בעד? שבעה
נעמה לזימי:
כל השיח שדיברנו על פולשים וזה, איך נשאר?
אופיר כץ:
שניים נגד
אופיר כץ:
 מי נמנע? שלושה נגד
אופיר כץ:
 אם כך שני הסעיפים, 38 ו-39 יועברו במסגרת חוק ההסדרים לוועדת הפנים
אופיר כץ:
בעד – 7
שגית אפיק:
סעיף 40
שגית אפיק:
 סעיף 69 להצעת החוק, טיפול בפלישה למקרקעי ישראל, פיצול להליך רגיל בוועדת הפנים
אופיר כץ:
מי בעד? שמונה בעד
אופיר כץ:
 מי נגד? שניים נגד
אופיר כץ:
 מי נמנע? אם כך החוק יפוצל לוועדת הפנים
אופיר כץ:
בעד – 8
שגית אפיק:
בית מרקחת
שגית אפיק:
 43, עמוד 19
יעל לינדנברג:
ההצעה נועדה להתמודד עם הסיטואציה הנוכחית, אנחנו חווים מחסור ברוקחים ובנוסף לכך הרוקחים שהיום סיימו תואר אקדמי משקיעים חלק עיקרי מזמנם לא רק בהסברה למטופל באיך לקחת את התרופה ומהי התרופה ואיך עושים את זה, אלא בעבודה של סידור, לקיחת תשלום וכו'
יעל לינדנברג:
 לכן מה שאנחנו מציעים לעשות פה זה להעניק חלק מהסמכויות שהיום נתונות באופן בלעדי לרוקח לאדם שיוגדר כטכנאי רוקחות, הוא יעבור הכשרה שהיא לא הכשרה אקדמית, אלא הכשרה מקוצרת יותר ויינתנו לו חלק מהסמכויות
יעל לינדנברג:
 כמובן במקרים רפואיים קלים יותר, כשמדובר בתרופה שחוזרת על עצמה ולכן לא נדרש הסבר, שהוא מקבל את זה מדי חודש בחודשו, ובעצם להוריד את העומס מהרוקחים ודרך הדבר הזה לשפר את השירות למטופל
אופיר כץ:
אני מגיש רביזיה על הסעיף הקודם
הר מלך:
מה התפקידים של אותו טכנאי?
יעל לינדנברג:
לצורך העניין יהיו לו סמכויות כן להנפיק את התרופה, הוא לא יוכל לייעץ במקרים מסובכים, אבל הוא יוכל במקרים מסוימים להביא את התרופה למטופל
הר מלך:
הוא יוכל לרקוח תרופה?
יעל לינדנברג:
כן, בסוף הרוקח זה מי שנמצא מולנו בבית המרקחת
הר מלך:
גם הטכנאי יוכל?
יעל לינדנברג:
הטכנאי יוכל במקרים, לדוגמה אם זו תרופה שמונפקת, כל פעם חוזרת על עצמה, הוא יוכל להעביר את זה
יעל לינדנברג:
 במקרים שבהם לצורך העניין הוא קיבל הדרכה של הרוקח עצמו, רוקח יצטרך לחנוך אותו אם זה דבר יותר מורכב, אבל בסוף תהיה לו אפשרות שהוא זה שעומד מולך, מול המטופל, ומביא לו את התרופה ואנחנו חושבים שזה יקצר משמעותית וישפר את השירות למטופל
יוראי להב-הרצנו:
מה עמדת הסתדרות הרוקחים לישראל?
הר מלך:
הם ממש נגד
יעל לינדנברג:
יש כמה ארגוני רוקחים בהקשר הזה ולכן כל אחד מביע עמדה קצת אחרת
הר מלך:
חלקם נגד
שגית אפיק:
אנחנו חושבים שנושא של הסדרת עיסוק חדש זה דבר מאוד מאוד בעייתי לעשות אותו במסגרת הצעת חוק ההסדרים, זה דבר לא נכון, זה לא ראוי, זה תקדים גרוע מאוד בעיניי שאני ממש מבקשת מהוועדה לפצל את הצעת החוק הזאת, לאפשר את הדיון המתאים לה בהליך חקיקה רגיל
שגית אפיק:
 היועצת המשפטית לוועדת הבריאות תוכל לפרט יותר על הנושאים
עדה מימון:
בנוסף לזה שזה הסדרת עיסוק וגם אנחנו סבורים שלא ראוי שזה ייעשה בסד זמנים כל כך לחוץ, זה מחייב בחינה יותר מעמיקה, יש פה גם היבטים של חופש עיסוק שצריך לבחון ובנוסף רוב ההסדר המהותי, יש פה הרבה הסמכה לתקנות
עדה מימון:
 לדוגמה מה ההכשרה, איזה קורסים הוא יצטרך לעבור, אלה דברים שלא קבועים, כלומר ההסדר הזה ממילא לא יוכל לצאת לדרך ברגע שנחוקק אותו וצריך תקנות
עדה מימון:
 מבחינתנו הוא לא בשל עדיין
יעל לינדנברג:
משרד הבריאות כבר יעבוד על התקנות האלה
עדה מימון:
גם בחקיקה רגילה
יעל לינדנברג:
לדבר הזה בסוף יש - - -
נעמה לזימי:
זה יכול להיות משהו חיובי, אבל לא ככה
יעל לינדנברג:
האירוע היום של הרוקחים הוא דרמטי וכל בן אדם בישראל, נראה לי, חווה את זה, ולכן אנחנו חושבים שיש דחיפות לעשות את זה
יעל לינדנברג:
 כן הדבר הזה, צריך להגיד, בסוף המחסור האקוטי משתרשר כמובן לעלויות שכר וכו' ואנחנו חושבים שהדבר הזה - - -
עדה מימון:
אנחנו לא אומרים שלא, אנחנו רק אומרים שזה הסדר שמחייב בחינה מעמיקה וגם העובדה שהרוב יהיה - - -
יעל לינדנברג:
אני מאמינה שהבחינה תתבצע בוועדה
עדה מימון:
אנחנו למודי ניסיון עם חקיקות שצריכות תקנות ואחר כך מתעכבות שנים
עדה מימון:
 אין פה שום לחץ להעביר את זה עכשיו בשבועיים-שלושה שיש לכנסת
יעל לינדנברג:
אני חושבת שכל דיון אפשר לבצע בוועדה, נפתח הכול, אפשר לדבר על הדברים
יעל לינדנברג:
 דיברתם על ההכשרות, השארנו את זה בתקנות באמת כדי להקל
יעל לינדנברג:
 אני חושבת שהדבר הזה הוא מאוד מאוד קריטי ויש לו השפעות על עלויות שכר באופן דרמטי ואני לא מבינה את המניעה לא לעשות את זה בהקשר הזה
שגית אפיק:
אני לא מוכנה להתחייב לזה באמירה
שגית אפיק:
 אין חמש שנים, אתם מביאים הסדר שהוא כולו בתקנות
עדה מימון:
ההסדר הזה לא יכול להיכנס לתוקף ברגע שהוא יעבור
עדה מימון:
 זהו, זה בלבד אומר דרשני וזה מחייב עבודה גם של הוועדה וגם של המשרד
אופיר כץ:
אז איך אתם עושים את זה?
גאיה עפר:
אני חושבת שיש הרבה חקיקה שנכנסת לתוקף רק לאחר תחולת התקנות
שגית אפיק:
את צודקת, רק שהיא עוברת בהליך חקיקה רגיל, היא לא עוברת בלו"ז של חוק הסדרים שכופה על חברי הכנסת לבדוק עיסוק שהוא שיא ה – אדרבא, אם הוועדה תדון ותגלה באמת - - -
יוראי להב-הרצנו:
בחיים שלי לא שמעתי את שגית צועקת
גאיה עפר:
אז מספר הבדלים - - -