GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רם בן ברק:
אם יורשה לי להוסיף, אחת המפלגות החשובות בכנסת.
מוסי רז:
אחת מהשמונה החשובות בקואליציה.
ניר אורבך:
אז אני אוסיף, למרות שבנושאים רבים אנחנו חלוקים לגמרי על העמדות של מרצ, אני חושב שזאת מפלגה באמת אחת מהחשובות וטוב שהיא קיימת.
מוסי רז:
אז היום לפני 30 שנה בכנסת הודיעו סיעות רצ, מפ"ם ושינוי על הליכה ברשימה אחת שנקראה, נירה, שיעור בהיסטוריה?
נירה שפק:
יפה לנו, אני אוהבת.
מוסי רז:
שיעור קשה בהיסטוריה.
ניר אורבך:
משהו עם דמוקרטיה בטח.
מוסי רז:
יפה, ישראל הדמוקרטית.
נירה שפק:
אוסאמה הגיע.
ניר אורבך:
אז, ברשותך, חבר הכנסת מוסי רז, אנחנו נפעל לפי הסדר.
מוסי רז:
שאוסאמה קודם, בסדר.
ניר אורבך:
חבר הכנסת אוסאמה סעדי, בוקר טוב.
נירה שפק:
אנחנו בדיוק בברכות למרצ.
ניר אורבך:
חברת הכנסת ענבר בזק, בוקר טוב, ברוכה הבאה.
ניר אורבך:
חבר הכנסת אוסאמה סעדי, בוקר טוב, תתארגן ואנחנו רוצים להתחיל איתך.
אוסאמה סעדי:
לא, אני אשתה משהו.
ניר אורבך:
בסדר, אז חבר הכנסת מוסי רז, אתה תנמק במקום חברת הכנסת גבי לסקי, על הקבוצה השנייה.
מוסי רז:
אני אנמק לעניין.
מוסי רז:
במה עסקינן?
מוסי רז:
אנחנו מדברים על מספר הצעות חוק שביניהן, בלי להעליב ובלי לפגוע באף אחד, שתיים בולטות.
מוסי רז:
הצעה אחת היא הצעת החוק הממשלתית שלקחה את המצב כפי שהיה בצו שהוארך מדי שנה בהוראת שעה שהוארכה מדי שנה והיא באה למעשה באותן מילים להאריך את מה שהיה, בלי שינוי של אף מילה.
מוסי רז:
זאת אומרת אין כאן שום הפקת לקחים, לטוב או לרע, הפקת לקחים יכולה להיות, לשיטתי, לשיטת ניר, לשיטת נירה, לשיטת רע"מ.
מוסי רז:
אני חושב שאולי יש לקחים משותפים שאפשר להפיק אחרי 19 שנה שקיימת הוראה כזו.
מוסי רז:
הרי כשבאנו ביולי ואמרנו למה ככה?
מוסי רז:
אז אמרו, תשמעו, זה ככה היה 19 שנה, הצבעה על הארכת התוקף אפשר בעד או נגד.
מוסי רז:
כאן זו הצעת חוק שהובאה מחדש, לא חובה בעד או נגד, היה ניתן בעצם לתקן אותה לפני הגשתה וגם ניתן לתקן אותה בוועדה כפי שאכן קרה.
מוסי רז:
אבל בדיונים האלה בוועדה פעם אחר פעם למעשה יצרו נושאים חדשים ולמעשה מיזגו את ההצעה הזו עם הצעה אחרת לגמרי, שונה לגמרי במהותה.
מוסי רז:
כשאני חושב שבכלל עצם המיזוג של שתי ההצעות, עוד לפני טענת נושא חדש, כאן היה שגוי.
מוסי רז:
אני בעבר רציתי למזג הצעת חוק שלי עם הצעת חוק של חבר הכנסת איתן גינזבורג.
מוסי רז:
חבר הכנסת גינזבורג הציע בהצעת החוק שלו משהו כמו, אל תתפסו אותי במילה, אבל משהו בערך אני אומר, שכל אזרחי ישראל שווים ללא הבדל דת, גזע ומין.
מוסי רז:
מוכר מאיזה שהוא מקום.
מוסי רז:
אני הצעתי משהו כמו כל תושבי ישראל שווים ללא הבדל דת, גזע ומין, ואמרו לי, לא, זה בכלל שתי הצעות שונות לחלוטין.
מוסי רז:
יכול להיות.
מוסי רז:
שתי ההצעות האלה, ההצעה של חבר הכנסת רוטמן וההצעה של הממשלה, הן שתי הצעות בכלל שונות לחלוטין.
מוסי רז:
מלכתחילה אני חושב שזה היה לא נכון ולא הוגן להביא אותן יחד.
מוסי רז:
מלכתחילה אני חושב שלמזג אותן היה לא נכון ולא הוגן, אבל מה קרה?
מוסי רז:
וכאן יסלח לי חבר הכנסת רוטמן על המחמאות, ההצעה שלו השתלטה.
מוסי רז:
בעצם אנחנו כבר לא מדברים על הצעה - - -
אוסאמה סעדי:
זה לא רק אני נותן לך מחמאות, יא רוטמן.
שמחה רוטמן:
אני אפסיק לבוא לפה.
מוסי רז:
שמעתי שהתפקדו עכשיו 16,000 איש לציונות הדתית.
שמחה רוטמן:
לפחות, יש עוד כמה תקועים במערכת.
מוסי רז:
אולי זה יעזור לך בפריימריז, אני לא יודע, אבל למדינת ישראל זה לא יעזור, זה אפילו יפגע בה.
מוסי רז:
אז ההצעה שלו השתלטה ושינתה לגמרי, הרי מלכתחילה שתי ההצעות האלה היו שונות, היא שינתה לגמרי את נוסח ההצעה הממשלתית, כפי שהיה בבסיסו נוסח ההצעה הממשלתית.
מוסי רז:
במהלך הדיון, ואני רוצה לשבח את יושב ראש ועדת החוץ והביטחון, חברנו רם בן ברק, היה דיון מאוד רציני, היו גם דיונים מאוד רציניים על היסטוריה ועל שירה ודברים כאלה, אבל היה דיון מאוד רציני בהצעות החוק, רק מה?
מוסי רז:
הייתה בעיה שלא קיבלנו מספיק נתונים, לא ממשרד הפנים וגם לא משירות הביטחון.
מוסי רז:
נתונים שהופצו בתקשורת, גם שאלו אותי הבוקר ביומן הבוקר, כאילו נמסרו בוועדה, מעולם לא נמסרו בוועדה, בוודאי לא בהקשר לדיון הזה.
מוסי רז:
לדוגמה סיפור על 40%, שזה הפך למשהו שמופיע בתקשורת.
מוסי רז:
אולי זה נכון, אני לא יודע, אני לא אומר שזה נכון או לא נכון, מאיפה אני יודע?
מוסי רז:
אני לא שירות הביטחון, אבל זה לא מה שנמסר בוועדה.
מוסי רז:
מה שנמסר בוועדה זה נתונים כמה מהבקשות נפסלו.
מוסי רז:
אגב, מאז יולי, מאז שנפל החוק הממשלתי כפי שהביאה אותו השרה איילת שקד, אושרו – אגב אני צריך להגיד, בציבור השתרש כאילו אישור זה מתן אזרחות, מתן זכות הצבעה.
מוסי רז:
זה לא.
מוסי רז:
אצל אחרים השתרש אצלם שאישור זה מתן תושבות קבע, ביטוח לאומי, הצבעה לעירייה.
מוסי רז:
גם זה לא.
מוסי רז:
אושרו הכוונה אושרה שהייתם בישראל, אושר להם להיות יחד זוג בישראל.
מוסי רז:
לא אמרו להם: את, גברתי, תישארי בשטחים ואתה תישאר בישראל, או הפוך.
מוסי רז:
אושרו 3% לעומת בממשלת נתניהו, או בתקופת השר דרעי, מה היה האחוז בתקופתו?
מוסי רז:
אני לא בטוח שאני יודע.
אוסאמה סעדי:
50 עד 60.
מוסי רז:
אני לא בטוח שאני יודע, כי ביום ראשון שעבר זה יצא 27 בפברואר, נציגי משרד הפנים בוועדה אמרו 70% וב-1 במרץ, יומיים אחר כך, בדיוק כפי שאומר חבר הכנסת אוסאמה סעדי, היה בין 50% ל-60%.
מוסי רז:
מה זה בין 50 ל-60?
מוסי רז:
אני לא יודע, למה אי אפשר לדעת?
מוסי רז:
אבל כנראה באזור ה-55%.
מוסי רז:
זאת אומרת שינוי כזה דרמטי מ-55% ל-3%.
מוסי רז:
97% לא אושר מעמדם.
מוסי רז:
אני לא יודע מה יהיה בסוף, אבל הם כבר מחכים לפחות שמונה וזה העניין.
מוסי רז:
לגבי הנושא הביטחוני.
מוסי רז:
הוצגו לנו נתונים שיש צאצאים של איחוד משפחות שמעורבים בטרור.
מוסי רז:
יש, אני לא אומר שלא הוצגו נתונים כאלה, אבל לא הוצגו נתונים השוואתיים.
מוסי רז:
עם כל הכבוד, אדוני יושב הראש, יש גם צאצאים של חוק השבות שעסקו בטרור, זה לא אומר שצריך לפסול את חוק השבות.
מוסי רז:
אני בעד חוק השבות, אני בעד שישראל תמשיך להיות מדינתו של העם היהודי ולצדה תקום פלסטין כמדינתו של העם הפלסטיני, אבל לא הוצגו לנו נתונים השוואתיים.
ניר אורבך:
יש לך עוד דקה.
מוסי רז:
עוד שעה.
ניר אורבך:
עוד דקה, אני אומר לך שתי דקות וכל דקה אצלי זה דקה זמנית.
שמחה רוטמן:
זה דקה בשעון בני עקיבא.
מוסי רז:
אתמול אמר בוועדה חבר הכנסת רוטמן, הוא העריך שבכל שנה יש בשטחים כ-7,000 פיגועים, הערכה שלו.
שמחה רוטמן:
הערכה ביטחונית של הסמכות הביטחונית העליונה.
מוסי רז:
בכל זאת, מחוקק החוק, שבשטחים יש בכל שנה 7,000 פיגועים.
מוסי רז:
בשטחים יש, לפי מה שאני יודע, אבל אולי לרוטמן יש מספרים מדויקים יותר, כשלושה מיליון תושבים פלסטינים, נכון?
מוסי רז:
פלוס מינוס?
שמחה רוטמן:
אני הייתי סמכות ביטחונית, אבל למ"ס גדול עליי.
מוסי רז:
זאת אומרת, אדוני יושב הראש, שלפי חבר הכנסת רוטמן בכל שנה על כל 100,000 פלסטינים בשטחים - - -
שמחה רוטמן:
אני רק מבקש לומר לפרוטוקול שמאחר שאני מכבד את יושב ראש הוועדה אני לא מתערב, כשהוא מדבר בשמי שיהיה ברור שהוא מדבר בשם עצמו.
ניר אורבך:
כן, מאה אחוז.
מוסי רז:
אתה אמרת אתמול 7,000.
מוסי רז:
בכל מקרה אני קורא באתרי הימין, כשהם מדברים, אני קורא מושבע של אתרי ימין, שהם מדברים על זה - - -
ניר אורבך:
אתה גם מתראיין מושבע שם.
מוסי רז:
אני גם אוהב להתראיין שם, כן.
מוסי רז:
שם אין לי מה להפסיד.
מוסי רז:
אם אני מתראיין ל'הארץ' כל הבוחרים שלי כועסים עליי, שם אין לי מה להפסיד, אני לא מפסיד שם מצביע אחד.
מוסי רז:
שם מדברים גם על בערך 20 פיגועים ביום, זה אומר כ-230 פיגועים לשנה לכל 100,000 נפש, בעוד מה שהציג לנו השב"כ היה 20 פיגועים לשנה ל-140,000 נפש, נגיד ל-100,000.
מוסי רז:
זאת אומרת כניסתו של אדם לצורך איחוד משפחות לארץ מקטינה פי 12 את הסיכוי שיבצע פיגוע טרור.
מוסי רז:
לכן אם אנחנו מאשרים את החוק הזה היום לא רק שאנחנו פוגעים בשוויון אנחנו גם פוגעים בביטחון המדינה ומגדילים פי 12 את הסיכוי לביצוע פיגועי טרור.
ניר אורבך:
הצטרף חבר הכנסת סעדי.
ניר אורבך:
אני רק רוצה לעדכן, חבר הכנסת סעדי, לגבי קיום הדיון, חילקנו את זה לשלושה דיונים.
ניר אורבך:
האחד זה על נושא סעיף 10(ב), 10(ג) ו-10(ד) שאתה הגשת עליו בקשת נושא חדש.
ניר אורבך:
הקבוצה השנייה זה הקבוצה של הסעיפים שחברת הכנסת גבי לסקי הגישה עליה, זה סעיף 3א, סעיף 5(ד), 7א, 8 ו-8ב שכרגע חבר הכנסת מוסי רז נימק במקומה, והשלישי זה סעיף 5(ו) של חברת הכנסת מיכל רוזין.
ניר אורבך:
אם אתה רוצה עכשיו להתייחס לקבוצה השנייה, להנמקה של חבר הכנסת מוסי רז.
ניר אורבך:
אנחנו מגבילים בשלוש דקות, בבקשה.
אוסאמה סעדי:
בוקר לא כל כך טוב, אדוני היושב ראש, חבריי חברי הכנסת, אנחנו קמנו לרצח מזעזע של צעירה בכפר כנא.
רם בן ברק:
זה מטורף.
אוסאמה סעדי:
סטודנטית בת 20, רזאן עבאס, אללה ירחמה.
אוסאמה סעדי:
דווקא ביום שציינו וכל העולם ציין את יום האישה הבינלאומי אז אנחנו עם עוד קורבן במגפת הפשע והאלימות השוטפת את החברה הערבית.
אוסאמה סעדי:
אין מילים, אין מילים.
אוסאמה סעדי:
הכול מתגמד, במיוחד כשמדובר בסכסוך בין אותה משפחה, בתוך המשפחה, פלגים של משפחת עבאס היקרה בכפר כנא.
אוסאמה סעדי:
יש היום שביתה כללית שם ואבל כללי ועכשיו ממש בשעה הזו מתכנסת המועצה המקומית.
אוסאמה סעדי:
ליבנו עם המשפחה ועם הכפר.
אוסאמה סעדי:
לעניין הבקשה שטען חברי והעלתה חברתי גבי לסקי, אני מבין וגם אתמול נשארנו אני וכבוד היושב ראש, קפטן ר', וגם חברי ווליד טאהא ומנסור עבאס - - -
נירה שפק:
למה קפטן?
אוסאמה סעדי:
לא שמעת את זה?
אוסאמה סעדי:
אז פספסת.
נירה שפק:
הייתי בים המלח באותו זמן.
אוסאמה סעדי:
יש אנשים בים המלח ויש אנשים בים הכנסת.
אוסאמה סעדי:
אנחנו גם אתמול נשארנו עד שעות הלילה אחרי המליאה, נשארנו ושמענו את יושב ראש הוועדה שמסביר שסעיף 3א זה לבקשתו והוא רוצה להכניס, רצה והיו לו כוונות, אבל כוונות לחוד ומעשים לחוד, פה ניסוחים לחוד, כי הכוונה שלו, והוא אמר:
אוסאמה סעדי:
תבואו אליי אם יהיה בן 50 עם עשר שנים ולא ייתנו לו.
אוסאמה סעדי:
אבל מה שכתוב בסעיף 3א, שזה בהחלט סעיף חדש ונוסח חדש, אני אומר לך, רם, ותחשוב על זה עוד פעם, הנוסח הקיים דווקא מצמצם את שיקול הדעת של שר הפנים ואני אסביר למה.
אוסאמה סעדי:
כיום שיקול הדעת של שר הפנים הוא רחב ביותר, הוא יכול לתת כל היתר, רישיון קבוע, רישיון ארעי, מת"ק, לכל קבוצה ולכל גיל.
אוסאמה סעדי:
אם יש היום בן 40 והוא כבר 15 שנה שר הפנים יכול להגיד שהוא רוצה לתת לו רישיון קבוע.
אוסאמה סעדי:
אם יש בן 50 עם עשר שנים, שר הפנים יכול לתת לו רישיון קבוע.
רם בן ברק:
יכול, אבל לא עושה והיום אני בעצם קבעתי שכשהבן אדם מגיע לגיל 50 הוא צריך לנמק למה הוא לא עושה את זה.
אוסאמה סעדי:
לא, זה לא מה שכתוב, זה כל הוויכוח שלי.
אוסאמה סעדי:
אם היה כתוב, היה מנוסח, ותאמין לי, אפשר לעשות את זה, מירי פה.
אוסאמה סעדי:
סליחה, מירי, על הבוקר, לא הייתה לי שום כוונה אתמול חס וחלילה לפגוע, אבל באמת אני יודע את ההתפתלות שלכם בתור ייעוץ משפטי, שאתם חיים ואתם באילוצים של היושב ראש ושל הוועדות, אנחנו מבינים את זה.
אוסאמה סעדי:
אני אומר, אדוני היושב ראש, סעיף 3א אומר על אף הוראות סעיף 2, אבל סעיף 2 מדבר על כך ששר הפנים רשאי בשיקול דעת, סעיף 3, רשאי שר הפנים לפי שיקול דעתו, ובסעיף 3א רבתי, עוד פעם, על אף הוראות סעיף 2 רשאי שר הפנים לפי שיקול דעתו לתת רישיון ישיבה ארעי.
אוסאמה סעדי:
זה מה שמפריע לי, הקבוצה הזאת, אתה רוצה לצ'פר אותה, אבל יוצא ההיפך, שאתה דווקא גורם נזק לקבוצה הזאת, שהיא הקבוצה הכי נפגעת מהחוק הזה, כי מי בגיל 50?
אוסאמה סעדי:
זה שכבר 15 שנה, מ-2003, הוא מגיש בקשות, הוא כבר יושב עשר שנים, כבר בדקו אותו בדיקות ביטחוניות כל שנה ומאז 2016 כל שנתיים.
אוסאמה סעדי:
רם, דווקא את הקבוצה הזאת שבאת לצ'פר, יוצא שאתה עכשיו אומר ששר הפנים ייתן לה רק רישיון ארעי, אבל יש לה רישיון ארעי.
אוסאמה סעדי:
יש קבוצה גדולה של 3,000, מתוכם בטח, אמרת כל שנה 600-500, אבל הקבוצה הזאת של ה-600-500 ב-א'5, הם מצפים לרישיון קבוע כי יש להם את א'5.
אוסאמה סעדי:
אתה בעצם גוזר על הקבוצה הזאת עוד עשר שנים, עוד 15 שנה, שהם לא יקבלו רישיון קבוע.
ניר אורבך:
לפני שנבקש את התייחסות היועצת המשפטית יסכם חבר הכנסת רם בן ברק, יושב ראש הוועדה.
רם בן ברק:
אני רוצה להגיד שני דברים.
רם בן ברק:
א', אני מצר על זה שאני חי במדינה שחייבת לחוקק את החוק הזה על פי תפיסת העולם הביטחונית, הייתי מעדיף לחיות במדינה שלא צריכה את החוקים האלה, אבל אני מכיר בצורך.
רם בן ברק:
ב', לגבי סעיף 3א וסעיף 8ב, אני חושב שחבר הכנסת אוסאמה סעדי, ידידי, לא רואה את זה נכון, הפוך, אנחנו דאגנו ששיקול הדעת של שר הפנים יהיה מחויב לקחת בחשבון פרמטרים מסוימים בשביל לא לעשות את הפעולה.
אוסאמה סעדי:
איפה זה כתוב?
רם בן ברק:
זה כתוב היטב, ברגע שהגעת לגיל 50 אתה צריך סיבה לא לתת.
רם בן ברק:
זה לא תלוי כמו היום, שאתה רוצה נותן לא רוצה לא נותן, וברגע שמישהו עשה איזה שהיא פעולה בשביל לשלול את זה אתה צריך שתהיה לך פעולה שממש כתוב בה נאמנות ועל פי הפירוש זה או פעילות טרור או פעילות בגידה וריגול.
רם בן ברק:
לכן אני חושב שהפירוש שלי הוא הפירוש הנכון.
רם בן ברק:
אני השתכנעתי כך גם מהייעוץ המשפטי.
רם בן ברק:
עד כאן.
ניר אורבך:
בוקר טוב, מירי, נשמח לשמוע את עמדת היועמ"שית, אם אפשר בקצרה.
מירי פרנקל שור:
אני חוזרת למסגרת הדיון.
מירי פרנקל שור:
הדיון הוא האם הייתה חריגה מגדר הנושא בהתאם לסעיף 85 לתקנון וברור שהסעיף והתוכן שלו הוא חלק מהצעת החוק, הטיעונים של חבר הכנסת סעדי נשמעו בוועדה, התייחסו לכך גורמי ממשלה, התייחסו לכך הארגונים, זה הנוסח שאנחנו חשבנו שהוא המיטיב ביותר ולכן הוא נוסח כך בהתאם להחלטת הוועדה.
ניר אורבך:
תודה רבה, אנחנו כעת נעבור להצבעות.
ניר אורבך:
אנחנו נפצל את זה לפי הסעיפים.
אוסאמה סעדי:
התייעצות.
מירי פרנקל שור:
אוסאמה מבקש התייעצות.
ניר אורבך:
בסדר, התייעצות סיעתית לפני ההצבעות.
ניר אורבך:
אנחנו נחזור לפה ב-8:29.
ניר אורבך:
הצבעה על סעיף 3א בנושא רישיון ישיבה לבני זוג בעלי היתר, האם להצביע עליו כנושא חדש, מי בעד הצגת הסעיף כנושא חדש?
ניר אורבך:
אין נמנעים.
ניר אורבך:
נמנעים – אין לא אושר.
ניר אורבך:
רביזיה של חבר הכנסת סעדי.
ניר אורבך:
אנחנו עוברים כעת להצבעות רציפות, סעיף 5(ד), נושא זמן מתן החלטה בוועדה הומניטרית, מי בעד הצגת הנושא כנושא חדש?
ניר אורבך:
הנושא לא הוצג כנושא חדש.
ניר אורבך:
סעיף 7א, נושא תוקף רישיון ישיבה ארעי, הצגתו כנושא חדש.
ניר אורבך:
הצעת סעיף 8 בנושא מניעה ביטחונית כנושא חדש, מי בעד?
ניר אורבך:
סעיף 8ב בנושא דיווח לכנסת כנושא חדש.
- דדון:
גם בסעיף 8, חבר הכנסת סעדי?
ניר אורבך:
אנחנו עוברים כעת להצגת הנושא, סעיף 10(ב), 10(ג) ו-10(ד), בנושא הוראת מעבר, תחולת החוק על מי שהגישו בקשות לפני כניסת החוק לתוקף כנושא חדש.
ניר אורבך:
ינמק חבר הכנסת אוסאמה סעדי.
אוסאמה סעדי:
כבוד היושב ראש, שני יושבי הראש, והייעוץ המשפטי, אני חושב שאני פונה אליכם בהזדמנות אחרונה, תוציאו את הסעיפים האלה מנוסח החוק, כי הסעיפים האלה, (ב) ו-(ג) ו-(ד), אני אומר לכם, לעניות דעתי המשפטית הצנועה, הסעיפים האלה הם לא חוקתיים והם ייפסלו וחבל שעוד פעם בסוף יבוא שמחה רוטמן, הוא לא פה, ויגיד בג"צ ובג"צ ומתערב ופוסל חקיקה.
אוסאמה סעדי:
אז הנה, אני מזהיר אתכם.
אוסאמה סעדי:
אני אומר לכם, הסעיפים האלה ייפסלו, כי יש כאן תחולה רטרואקטיבית שאין לה שום בסיס ואין לה שום הצדקה.
אוסאמה סעדי:
אין לה.
אוסאמה סעדי:
אתם יוצרים מצב משפטי שכאילו לא עברו כמה חודשים טובים מאז שישה ביולי שהחוק נפל.
אוסאמה סעדי:
אתם אומרים כאילו אנחנו היום ממשיכים באותו מצב משפטי שהיה מאז 2003 וכאילו החוק הזה לא הובא לכנסת והכנסת הפילה את החוק הזה, ואז היה מצב משפטי אחר.
אוסאמה סעדי:
אזרחים ותושבים הסתמכו על המצב המשפטי האחר.
אוסאמה סעדי:
משרד הפנים, לאחר שבג"צ חייב אותו ואמר שאי אפשר להמשיך כאילו החוק חל וחייב את משרד הפנים לקבל את הבקשות האלה.
אוסאמה סעדי:
הוגשו 2,700 בקשות, שמענו את הנתונים ממשרד הפנים.
אוסאמה סעדי:
אף אחד לא אומר למשרד הפנים שיאשרו אוטומטית את כל הבקשות האלה, אפשר לבדוק את הבקשות האלה, אפשר לבקש נתונים, אפשר לעשות ריאיונות, אפשר לעשות בדיקות, בהחלט שתיעשינה בדיקות ביטחוניות, מי שייפסל ייפסל.
אוסאמה סעדי:
זה לא מחר 2,700, כמו שאמר מוסי לפני דקה, פתאום 2,700 יקבלו אזרחות, נהיים אזרחים.
אוסאמה סעדי:
כל הצביעות הזאת שלכם, של המדינה הזאת, של הממשלה הזאת, גם קואליציה וגם אופוזיציה, בעניין הפליטים מאוקראינה, ואתמול שמענו 30,000 ו-25,000, זה לא 20 ולא 30, זה כולה 2,500 נוספים, כי 20,000 קיימים.
אוסאמה סעדי:
זה מה ששמענו.
אוסאמה סעדי:
אבל כשמדברים על אוקראינים שנמצאים פה, אני אתמול אמרתי למשרד הפנים, לנציגים שהיו כאן, לא שמעתי על הפגנות בדרום תל אביב, ומה שמה של זאת שמארגנת?
מוסי רז:
שפי פז.
אוסאמה סעדי:
שפי, לא שמעתי שהיא הולכת - - -
מוסי רז:
אל תיתן לה רעיונות, היא תעשה את זה.
אוסאמה סעדי:
לא, אני אומר, הם יודעים, פתאום מכשירים אותם, מלבינים אותם, הכול בסדר ונקבל עוד 5,000, כבר הגיעו 2,500, עד מוצאי שבת אנחנו נקבל עוד 2,500 וכך מדינת ישראל יצאה ידי חובתה ההומניטרית.
אוסאמה סעדי:
אבל יש פה אנשים, יש פה תושבים.
אוסאמה סעדי:
רם, יש פה תושבים שחיים 20 שנה, 15 שנה, האנשים האלה שעכשיו הגישו את הבקשה הם לא פתאום עכשיו פלשו, נכנסו, דרך פרצות כאלה או אחרות, הם חיים פה.
ניר אורבך:
אוסאמה, עוד דקה.
אוסאמה סעדי:
וכל מה שהם מבקשים עכשיו זה לקבל היתר מת"ק, לא א'5 ולא רישיון קבוע ולא אזרחות.
אוסאמה סעדי:
היתר מת"ק שיוכלו להתאחד המשפחות האלה עם הילדים האלה.
אוסאמה סעדי:
ובא הסעיף הזה, אדוני היושב ראש, שלא היה, לכן אני פה בעניין הנושא החדש, הסעיף הזה לא היה, לא היה ולא נברא, לא בהצעת החוק הממשלתית, הממשלה, אדוני היושב ראש, לא ביקשה את הסעיף הזה, תסתכל על הצעת החוק המקורית.
אוסאמה סעדי:
גם שלוש ההצעות הפרטיות לא ביקשו, אבל עם האוכל בא התיאבון.
אוסאמה סעדי:
אמרו אפשר - - -
ניר אורבך:
חבר הכנסת סעדי, אנחנו צריכים לסיים.
אוסאמה סעדי:
אדוני היושב ראש, אני מבקש עוד חצי דקה.
ניר אורבך:
עוד חצי דקה.
אוסאמה סעדי:
כי זה סעיף שהוא סעיף מהותי וסעיף מקפח וסעיף שיש לו תחולה למפרע רטרואקטיבית ואנחנו יודעים שלחקיקה אסור להיות רטרואקטיבית, במיוחד כשהיא פוגענית ודורסנית ומקפחת.
אוסאמה סעדי:
ואין לזה שום הצדקה, אנחנו לא ראינו שיש 100,000, 200,000, זכות שיבה המונית.
אוסאמה סעדי:
מדובר במספר, אותן משפחות שבמשך עשר שנים ו-15 שנה שהחוק קיים, לא התאפשר להם להגיש בקשות בכלל, עכשיו בחלון הזה הם הגישו בקשות, תטפלו בבקשות האלה, זה הכול.
אוסאמה סעדי:
ואני עוד פעם מזהיר ואומר לכם, בואו תורידו את הסעיף הזה, סעיף (ב), (ג) ו-(ד).
ניר אורבך:
חבר הכנסת אוסאמה סעדי תודה רבה, עכשיו התייחסות של היועצת המשפטית, אחר כך, חבר הכנסת רז, אתה תרצה עוד להתייחס?
מוסי רז:
כן.
ניר אורבך:
בסדר גמור, אז היועמ"שית בבקשה, ואחר כך אחרון הדוברים, חבר הכנסת מוסי רז.
מירי פרנקל שור:
שוב, אני מתייחסת לעובדה שאנחנו נמצאים בדיון בוועדת הכנסת בהתאם לסעיף 85 לתקנון בעניין חריגה מגדר הנושא.
מירי פרנקל שור:
ברור שהסעיפים האלה הם אינם חריגה מגדר הנושא.
אוסאמה סעדי:
זה לא חריגה, מירי?
אוסאמה סעדי:
זה לא חריגה?
אוסאמה סעדי:
חקיקה רטרואקטיבית למפרע זה לא חריגה?
מירי פרנקל שור:
אז שנייה.
מירי פרנקל שור:
זה לא חריגה מגדר הנושא מכיוון שסעיפים 10(ב), (ג), (ד) הם הוראות מעבר.
מירי פרנקל שור:
עכשיו אני רגע רוצה לענות בקצרה מהותית לחבר הכנסת סעדי.
מירי פרנקל שור:
קודם כל הצעת החוק הממשלתית, בסעיף 11 להצעת החוק מבקשת הממשלה לקבוע כי תחילתו של חוק זה ביום 6 ביולי 2021.
מירי פרנקל שור:
זאת אומרת לא מיום תחילתו, כפי שאנחנו נוהגים בכנסת בתחילתם של חוקים, מכאן ואילך, אלא הממשלה בעצמה מבקשת להחיל את החוק רטרואקטיבית מה-6 ביולי 2021, וה-6 ביולי הוא מועד פקיעתו של החוק הקודם.
מירי פרנקל שור:
מה עוגן בסעיפים קטנים (ב), (ג) ו-(ד).
מירי פרנקל שור:
סעיף קטן (ב) מדבר על מי שהגיש בקשות בהתאם לחוק הישן, אנחנו עשינו כאן את הרצף.
מירי פרנקל שור:
סעיף קטן (ד) הוא דווקא מיטיב, כיוון שהסעיף עיגן הוראה שמי שניתן לו מעמד היתר מת"ק או רישיון ישיבה, בפער שבזמנים שבין ה-6 ביולי לבין עד שנחוקק את החוק המעמד שלו לא ייפגע.
מירי פרנקל שור:
ולגבי סעיף קטן (ג) אנחנו העלינו את הקשיים בוועדה, הגיעו הסברים והוועדה החליטה בהתאם, לאחר שנשמעו ההסברים, לקבוע את הסעיף בהתאם למה שמוצע כאן.
מירי פרנקל שור:
כמובן שזה אינו חריגה מגדר הנושא, הנושא המהותי כבר נדון, אנחנו בהחלט סבורים שהסעיף עומד בהוראות סעיף 85 לתקנון.
ניר אורבך:
חבר הכנסת מוסי רז, שלוש דקות, בבקשה.
מוסי רז:
מי שהגיש בקשה להיתר לאחר ה-6 ביולי 2021 הוא בעצם הגיש את הבקשה על סמך שני דברים שהיו ידועים לו, היה ידוע לו שבין השנים 2003 ל-2021 היה את התיקון לחוק האזרחות כפי שאנחנו מכירים אותו ושהתיקון הזה בעצם לא קיים יותר.
מוסי רז:
לא רק שאינו קיים יותר טכנית, זה גם לא קיים מהותית, הביאו אותו למליאת הכנסת, אמנם לא ב-6 ביולי, אני לא זוכר את התאריך, לא חשוב, אולי כמה ימים אחרי, והוא נפל במליאת הכנסת.
מוסי רז:
זאת אומרת מי שהגיש את הבקשה זה המצב המשפטי שעמד בפניו, יכול להיות שהוא בנה על זה תכניות משפחתיות, פיננסיות, תעסוקתיות, לימודיות או כל דבר אחר.
מוסי רז:
הוא ידע שהחוק איננו קיים.
מוסי רז:
עכשיו בא החוק הזה, שהוא כנראה חוק קיצוני יותר מהחוק הקודם, כי אחרת היינו יכולים להגיד לפחות שמי שהגיש את הבקשה אחרי ה-6 ביולי ידונו בו לפי החוק הקודם ולא לפי החוק הזה.
מוסי רז:
כמובן שזה אבסורד לדון בו לפי החוק הקודם, אבל זה גם אבסורד לדון בו לפי החוק הזה.
מוסי רז:
ובכלל למה מה-6 ביולי?
מוסי רז:
למה לא מ-ה' באייר תש"ח?
מוסי רז:
למה לא ב-5 ביוני 67'?
מוסי רז:
למה לא, אני לא יודע, סבא שלי עלה ב-1931, אולי גם עכשיו יבדקו את הבקשה שלו?
מוסי רז:
למה החוק הוא מ-6 ביולי?
מוסי רז:
כי ב-6 ביולי פקע חוק מסוים?
מוסי רז:
אני לא חושב שזו סיבה לקבוע שהחוק הזה יחול עד היום שפקע החוק ההוא, למה זה רלוונטי?
מוסי רז:
אז אני חושב שכאן אנחנו צריכים לעשות סדר חדש.
מוסי רז:
מי שביקש רישיון בין 6 ביולי לבין יום כניסתו לתוקף של החוק הזה, אני לא יודע אם זה יום החקיקה או אחרי הרשומות או מה שזה, צריך לדון בבקשתו על פי החוק התקף באותו זמן.
מוסי רז:
זה בדיוק כמו להגיד שאנחנו עכשיו קובעים שאסור לנסוע באור ירוק ומי שנסע ב-6 ביולי באור ירוק אנחנו נעניש אותו כמו מי שנוסע מעכשיו באור ירוק.
מוסי רז:
זה דבר שהוא פסול בעיניי, הוא לא נכון.
מוסי רז:
אני לא משפטן ואני לא יודע אם זה לא חוקתי, אני לא יודע אם זה לא משפטי, אני יודע שזה לא הוגן, זה לא נכון, זה לא היה בחוקים הקודמים, אפילו כתוב 'תוספת חדשה', ולכן זה צריך לעבור מהעולם.
ניר אורבך:
אנחנו כעת נעבור להצבעה.
ניר אורבך:
אנחנו עוברים עכשיו לנושא האחרון, סעיף 5(ו) בנושא מכסה שנתית למתן רישיונות או היתרים במקרים הומניטריים.
ניר אורבך:
ינמק חבר הכנסת מוסי רז במקום חברת הכנסת מיכל רוזין.
ניר אורבך:
בבקשה, חמש דקות.
מוסי רז:
כאן, בנושא של המכסה של הרישיונות ההומניטריים, ראשית זה חדש, אבל אני רוצה להתעכב על הנושא הזה.
מוסי רז:
אני קיבלתי הבוקר, עוד לא הספקתי ממש לקרוא לפרטים, מכתב של האגודה לזכויות האזרח שמראה שגם המכסה המוצעת היא פחות ממה שניתן באחת השנים.
מוסי רז:
אז כיוון שלא קראתי לפרטים אני לא רוצה להתייחס לזה, אני רוצה להתייחס לעניין ההומניטרי עצמו.
מוסי רז:
אני לא מבין, הרי ממה נפשכם?
מוסי רז:
אם נקבע שיש צורך הומניטרי ואם אנחנו יודעים שאנחנו לא מדברים על אלפים, זה אפילו לא 2,500, כמו שמדובר במקרה האוקראיני, אנחנו מדברים פה על עשרות.
מוסי רז:
גם שלא הייתה מכסה אנחנו מדברים על עשרות, לפעמים זה היה 34, פעם היה 58, אולי אני לא זוכר נכון את הנתונים, אבל זה סדר הגודל.
אוסאמה סעדי:
עשרות בודדות.
מוסי רז:
אנחנו מדברים על עשרות בודדות, אין בכך סיכון ביטחוני, אין בכך סיכון דמוגרפי.
מוסי רז:
אני מבין את הבהלה הדמוגרפית, אבל אין בכך סיכון דמוגרפי.
מוסי רז:
הרי תראו, אפילו מאז שפקע החוק ב-6 ביולי, אפילו מאז, ושירד אחוז האישורים, אנחנו לא יודעים מכמה, 60% או 70% או 55% או 50% לפחות מ-3%.
מוסי רז:
70 מתוך 2,600 בקשות, אני אמרתי 3%, הייתי לארג' כזה עם משרד הפנים, זה פחות מ-3%, אושרו בכל זאת 70 בקשות.
מוסי רז:
אני לא מדבר על הומניטרי.
מוסי רז:
אז גם ה-70 האלה הם יותר ממה שניתן בכל שנה על בסיס הומניטרי.
מוסי רז:
אז לבוא ולהגביל את המכסה?
מוסי רז:
זאת אומרת אנחנו אומרים שיש עכשיו 35, לא חשוב, 25, או 45, האישה המוכה הבאה שתבוא בדצמבר, אנחנו נגיד לך: מצטערים, אותך היכו בדצמבר ויכול להיות שהרגו אותך בדצמבר, נגמרה לנו המכסה, אם תחיי עד שנה הבאה אז נקבל אותך.
מוסי רז:
מה ההיגיון בדבר כזה?
מוסי רז:
לא מדובר פה על אלפים, מדובר על עשרות.
מוסי רז:
על כל היתרי השהייה אנחנו מדברים על מאות בשנה, לא בשנה הזו שבה הייתה את המדיניות הקשוחה ביותר.
מוסי רז:
אז תראו מה קורה עם המדיניות שלנו, בכל יום נכנסים לישראל, אמר לי יושב ראש ועדת החוץ והביטחון, אני מקווה שאני מצטט נכון, תקן אותי אם אני טועה, כ-200,000 איש לצרכי עבודה.
מוסי רז:
200,000 איש נכנסים לצרכי עבודה כל יום, לא עושים להם ועדות הומניטריות, בדיקות, אבל אם אישה מוכה צריכה מקלט אנחנו נגיד לה: מצטערים, עברנו את המכסה השנה.
מוסי רז:
200,000 ייכנסו גם מחר לעבודה, אבל את לא.
מוסי רז:
גם מחרתיים ייכנסו 200,000 לעבודה, אבל את לא.
מוסי רז:
אם תחיי עד שנה הבאה – חבר'ה, זה הגיוני?
מוסי רז:
זה לא הגיוני הדבר הזה, זה פשוט לא הגיוני.
מוסי רז:
אני יכול להבין, הרי יש בינינו ויכוחים, יש חשש מאיזה שהוא גל הגירה ענקי מהשטחים לישראל.
מוסי רז:
תירגעו, לא תהיה הגירה כזו.
מוסי רז:
יש חשש ביטחוני.
מוסי רז:
במקרים האלה אין חשש ביטחוני, אין חשש דמוגרפי ואין שום היגיון בזה וזה נוסף לחוק שלא היה בעבר, זה נושא חדש לחלוטין, אז לפחות שייצא מהחוק ויביא אותו חבר הכנסת רוטמן בהצעת חוק פרטית נוספת.
ניר אורבך:
תודה רבה, חבר הכנסת מוסי רז.
ניר אורבך:
היועצת המשפטית תענה עכשיו וחבר הכנסת אוסאמה סעדי, אתה תרצה להתייחס?
אוסאמה סעדי:
כן, אחריה.
ניר אורבך:
אז אתה תהיה אחרון הדוברים, אחרי היועצת המשפטית.
מירי פרנקל שור:
שוב, אנחנו בדיון לגבי נושא חדש.
מירי פרנקל שור:
סעיף 5(ו) להצעת החוק הממשלתית קובע ששר הפנים יכול לקבוע בצו באישור הממשלה מכסה שנתית מרבית של רישיונות ההיתרים שיינתנו או שיאושרו לפי סעיף זה.
מירי פרנקל שור:
נושא המכסה הוא אינו חדש לגבי סעיף 5, התוספת של הוועדה, שכמובן היא במסגרת השינויים שהוועדה יכולה להכניס בהצעת החוק בהכנה לקריאה שנייה ושלישית, היא קבעה את המספר, וכמובן שזו אינה חריגה מגדר הנושא.
רם בן ברק:
רק להעיר עוד הערה.
רם בן ברק:
אנחנו גם קיבלנו את הדוח הבוקר, הדוח שהתייחסת אליו, ואם יש כאן בעיה במספרים אנחנו נתקן את זה.
ניר אורבך:
חבר הכנסת אוסאמה סעדי, שלוש דקות, בבקשה.
אוסאמה סעדי:
תודה, אדוני היושב ראש.
אוסאמה סעדי:
לפני שאני אתייחס לנושא הזה אז דיברתי על הרצח בכפר כנא ועכשיו אני רוצה להתייחס לעוד פעולה של תג מחיר, עוד פעולה של טרור, אם אנחנו מדברים על פעולות טרור, אז אתמול בשעות הלילה, היום בשעות הבוקר, עוד פעולת תג מחיר, ניקוב עשרות צמיגים, עשרות רכבים, סיסמאות גזעניות בכפר ג'לג'וליה.
אוסאמה סעדי:
בכפר ג'לג'וליה זה פעם שנייה, לפני כמה חודשים הייתה עוד פעולת תג מחיר, עוד פעולת טרור כזאת.
אוסאמה סעדי:
אני הייתי שם בשכונה ואני ראיתי את הרכבים ואת הצמיגים ואת הסיסמאות שנכתבו.
אוסאמה סעדי:
לפני פחות בחודש הייתה עוד פעולה בכפר קאסם ואני הגשתי שאילתה לשר לביטחון הפנים והסגן, חבר הכנסת סגלוביץ', ענה לי לפני שבוע שהם חוקרים, אבל אנחנו רואים שהפעולות האלה ממשיכות.
אוסאמה סעדי:
אני לא מבין איך, רם, עם כל כוחות הביטחון וגורמי הביטחון, שיש להם את כל היכולות וזה וזה לא יכולים לגדוע ולשים קץ לתופעות טרור כאלה.
אוסאמה סעדי:
אני חושב, וזה מה שגם ענה לי סגן השר, שבודקים כבר להכריז על הארגון הזה כארגון טרור.
אוסאמה סעדי:
אני לא מבין למה מחכים.
אוסאמה סעדי:
למה הם מחכים?
אוסאמה סעדי:
עכשיו זה מתחיל בניקוב צמיגים, כתיבת סיסמאות, עוד מעט אתה יודע, ברגע שאזרח תמים ייצא באמצע הלילה, יירו בו או הוא יירה בהם, ואז אנחנו נגיד ואללה.
אוסאמה סעדי:
אבל אנחנו מזהירים.
אוסאמה סעדי:
לגופה של ההצעה שהעלה חברי, מוסי, אני אומר לך, המספרים, מאז ה-6.7, כשהחוק הזה פקע, עד היום אושרו 77 בקשות מתוך 2,800, 25 נשים, 35 גברים.