GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גלעד קריב:
לממשלה אין זכות וטו על המינוי של השחקנים האחרים, בטח לא בנוסחה שקיימת היום ברב קוק, גם בהקשר של ברל כצנלסון, אין להם זכות וטו על הנציגים של קרן ברל כצנלסון, זה לא שהממשלה יכולה להתחיל לפעול לבדה ולמנוע מהקרן למנות את נציגיה.
גלעד קריב:
אבל למה צריך לתת זכות וטו לגומרים חיצוניים?
גלעד קריב:
מספיק שאצלנו התנועה הקיבוצית, ההסתדרות הציונית העולמית ועוד גוף, לא הספיקו למנות את הנציג שלהם.
גלעד קריב:
אז מה?
גלעד קריב:
אז המועצה לא עובדת?
גלעד קריב:
לא הגיוני.
גלעד קריב:
הממשלה מינתה את נציגיה, הגוף מתחיל לפעול.
תמי סלע:
בנקודה הזו אשמח לשמוע את עמדת נציגי הממשלה שמנוסים יותר במועצות האלה, לגבי המינימום הנדרש כדי שהמוצע תתחיל לפעול.
ניר אורבך:
מי ממשרדי הממשלה יכול לענות לגבי הקוורום הראשוני?
מירב כהן:
משרד התרבות וספורט, לגבי הנקודה שביקשת להתייחס, ממה שאנחנו מכירים, מניסיוננו בהקמה של מועצות או מועצות שצריכות להתחיל לעבוד לראשונה, הנחת העבודה היא שהן צריכות להיות מכוננות לראשונה במלוא חבריהם ואחר כך, הסעיף שמאפשר את שמירת תוקף ההחלטות שלה וסדרי דיון, נכנס לפעולה ככל שאחרי שמונתה לראשונה במלוא חבריה, היה ומספרם פוחת.
תמי סלע:
"במלוא חבריהם" זה ממש יכול לסכל את הפעילות.
תמי סלע:
זו דרישה שנראית לי מוגזמת.
ליטל דוד:
הייתי שמחה להתייחס לא רק לנקודה הזו מאוחר יותר, ביחס לנקודה הזו, אני רוצה להגיד שכרגע, לפי הצעות החוק, דווקא נותנים הרבה מקום במועצה לקרן.
ליטל דוד:
בהתאם, למשל אם ראש הממשלה הוא השר הממונה והוא זה שממנה את המועצה, אז הוא יוצא מנקודת הנחה שהמחוקק ביקש ליצור כזה תמהיל שנותן מקום לנציגי הקרן.
ליטל דוד:
לכן, כל עוד זה לא ייכתב במפורש בהוראות החוק, שהמועצה יכולה להתחיל לפעול גם מבלי שמונו נציגי הקרן, חוות הדעת שלנו תהיה בדיוק הפוכה.
תמי סלע:
לכן אנחנו רוצים לכתוב, השאלה מה המינימום.
ליטל דוד:
יש פה חוות דעת ישנה יחסית של ייעוץ וחקיקה בהקשר הזה וצריך לבחון אם יש לה עוד מקום.
ליטל דוד:
אני באופן אישי, כמי שמלווה את המועצות להנצחה של כל החוקים של האישים הפרסונאליים שראש הממשלה הוא הממונה על החוק בענייני הנצחתם, אז אני יכולה להגיד שזה יוצר לנו קושי מאוד גדול ודווקא הייתי מעדיפה, די בניגוד לייעוץ וחקיקה אז צריך לקבל על זה איזושהי אסמכתה, אבל הייתי מעדיפה ליצור רוב גם בכינון הראשונה.
ליטל דוד:
אחרת זה ממש יכול לסנדל את התחלת יישומו של החוק.
תמי סלע:
את אומרת רוב או פחות מרוב?
תמי סלע:
כי עלתה הצעה שמספיק שנציגי הממשלה, זה באמת משנה מאוד את הרכב המועצה אם מסתפקים רק בנציגי הממשלה, מצד שני זה לא מאפשר לגופים אחרים למנוע את הפעולה שלה.
תמי סלע:
יש פה שאלה.
ליטל דוד:
זה כרוך בעמדה שלי ביחס לשאר הדברים שיש לי להגיד.
ליטל דוד:
אני פחות מסכימה עם הנציגות המאוד משמעותית ובעיני הלא פרופורציונאלית של הגופים הפרטיים ובהתאם אני קצת חלוקה עם המנסחים בהקשר הזה.
ליטל דוד:
זה חשוב לי מאוד להביע את העניין בנקודה הזו בגלל שהעמדה של ועדת השרים לענייני חקיקה קבעה שהמשך הליכי החקיקה ייעשו בהסכמת המשרדים הרלוונטיים וזה חלק מזה.
ליטל דוד:
ביחס לנקודה הספציפית שנשאלתי עליה, כל עוד זה ככה, אני חושבת שיהיה צריך להגיד מפורש מה רוצים ליצור פה.
ליטל דוד:
אם אין שום חשיבות שתהיה איזושהי נציגות לקרן, זה עניין של המנסחים.
ליטל דוד:
אז זה בא בסתירה עם הכוונה שלכם שיש שם רוב.
ליטל דוד:
כל עוד זה לא ייכתב כך, זה ממש עניין שלכם אם חשוב לכם שתהיה נציגות של הקרן או לא.
תמי סלע:
רוב רגיל, גם לעניין המינוי הרשמי.
ליטל דוד:
מאוד חשוב לי להתייחס לכל הנקודה באופן מלא כי יש לדעתי קושי יישומי בכמה דברים שקשורים להרכב המועצה ולכל סדרי עבודתה וזה ממש חשוב.
ליטל דוד:
אני מלווה את זה ביום יום בחוקי הנצחה אחרים שאני חושבת שזה חבל להנציח רעות חולות שיש בחוקים האלה ואולי אפילו קצת להרע אותם.
ניר אורבך:
נעמוד אתכם בקשר בין הקריאה הראשונה לקריאה השנייה והשלישית.
תמי סלע:
תעבירו הערות, אני מניחה שהיום לא נסיים את זה.
ניר אורבך:
כל הנציגים שהבטיחו, תעבירו אלינו באופן מסודר את ההערות שיש לכם ובוודאי נתייחס לזה.
תמי סלע:
(ה) "המניין החוקי בישיבות המועצה" – זה באופן כללי לא כדי שהיא תוכל רק לפעול כמועצה - הוא או רוב חבריה או גם לדרוש את נוכחות ראש המועצה בפורום כדי לייצר מניין חוקי.
תמי סלע:
אני משאירה את זה, אפשר כך ואפשר כך.
ניר אורבך:
אני בעד להשאיר את היושב-ראש.
תמי סלע:
אז נלך על האופציה השנייה.
תמי סלע:
"(ו) החלטות המועצה יתקבלו ברוב דעות החברים המשתתפים והמצביעים בישיבה; היו הדעות שקולות תכריע דעתו של יושב ראש המועצה.
תמי סלע:
6.
תמי סלע:
הוצאות וגמול.
תמי סלע:
חברי המועצה הציבורית לא יהיו זכאים לשכר בעד חברותם במועצה, אך חבר המועצה שאינו עובד המדינה, עובד גוף מתוקצב או עובד גוף נתמך יהיה זכאי לתשלום מאת המשרד הממשלתי שהגוף שייך לו בעד השתתפות בישיבות המועצה בהתאם להוראות החשב הכללי במשרד האוצר החלות לעניין חברי ועדות ציבוריות; בסעיף זה – "עובד המדינה", "עובד גוף מתקוצב" ו-"עובד גוף נתמך" – כהגדרתם בסעיף 32 לחוק יסודות התקציב, התשמ"א-1985".
גלעד קריב:
בחוק ז'בוטינסקי ובחוק הרצל, המועצה הציבורית היא זו שמכינה את הצעת התקציב השנתית ומגישה לממשלה?
גלעד קריב:
מה קורה כאן?
תמי סלע:
כאן יש את המגבלה של הסכום.
תמי סלע:
יש פה גם את אותה הוראה.
תמי סלע:
קראתי את זה בסעיף (4) בין התפקידים.
תמי סלע:
אותו דבר.
תמי סלע:
אני עוברת לסעיף 7.
תמי סלע:
זה תואם את תקופת הכהונה, שזה אמנם תואם את מה שיש בחוקים על ז'בוטינסקי והרצל אבל זה ארוך יחסית ויש הצעה לתקופה של ארבע שנים פעמים, עם שאלה לגבי קדנציה שלישית.
תמי סלע:
אני אקרא את שתי החלופות.
תמי סלע:
מה שמופיע כרגע בהצעה זה: 7.
תמי סלע:
תקופת כהונה, פקיעת כהונה והעברה מכהונה.
תמי סלע:
ההצעה החלופית היא: "תקופת כהונתו של חבר המועצה הציבורית תהיה ארבע שנים, ורשאי השר – זה לאו דווקא השר, תלוי מי שממנה - להאריך את כהונתו לתקופת כהונה אחת נוספת ולאחר הפסקה של ארבע שנים, ניתן לשוב ולמנותו לתקופת כהונה אחת נוספת כאמור".
ניר אורבך:
לי אין התנגדות לזה.
גלעד קריב:
גם לי אין.
תמי סלע:
הייתה הערה של הממשלה לגבי נציגים שהם עובדי מדינה אולי דווקא לא להחיל את זה.
תמי סלע:
אני חושבת שזה כן נכון גם לגבי העובדים, גם הם לא צריכים להישאר תקופות כל כך ארוכות באותו אופן.
תמי סלע:
חבר המועצה הציבורית יחדל לכהן לפני תום תקופת כהונתו בהתקיים אחד מאלה:
תמי סלע:
הוא חדל להיות עובד המשרד הממשלתי או עובד או חבר הגוף שאותו הוא מייצג במועצה הציבורית, ואם הוא נציג ציבור - הוא נתמנה לעובד המדינה".
גלעד קריב:
יש פה הגדרה בעייתית כי בחלק מהמקומות זה לא עובד ולא חבר פורמאלי בגוף.
גלעד קריב:
הוא לא נציג ציבור, אם למשל קרן ברל כצנלסון ממנה ארבעה נציגים למועצה, כרגע הסעיף הזה אומר שהם חייבים להיות עובדיה.
גלעד קריב:
כי קרן ברל כצנלסון זו לא עמותה שפתוחה לציבור עם אלפי חברים.
גלעד קריב:
אם היא רוצה לשלוח כנציגתה דמות אקדמית מסוימת?
תמי סלע:
אז המניעה היא אם התקיימו התנאים של הרשאה וכו', או שהתפטר, או אם הוא נציג ציבור מהסוג הזה, או התמנה לעובד מדינה או לחבר אחד הגופים שיש להם נציגות, כי אז זה באמת פחות מתאים אם הוא מונה לא כחבר אותם הגופים.
תמי סלע:
הוא שהורשע בעבירה פלילית או בעבירת משמעת שמפאת מהותה חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי לשמש כחבר או כיושב ראש המועצה הציבורית או הוגש נגדו כתב אישום או קובלנה בעבירה כאמור.
תמי סלע:
חדל להתקיים בו תנאי מהתנאים הדרושים למינויו מלכהן כחבר המועצה.
תמי סלע:
" זה כחובה ויש גם רשות להעביר אותו מכהונתו:
תמי סלע:
השר – או הגורם הממנה - לא יפסיק כהונתו של חבר המועצה לפי סעיפים קטנים(ג) ו-(ד) אלא לאחר שנתן לו הזדמנות לטעון טענותיו לעניין זה.
תמי סלע:
8.
תמי סלע:
ניגוד עניינים.
תמי סלע:
ברשות
תמי סלע:
כם אקרא את הסעיף המעודכן לפי הצעת הממשלה שהוא יותר מתאים ונראה אם יש הערות לגביו:
תמי סלע:
"בעל עניין" – כהגדרתו בחוק ניירות ערך, התשכ"ח-1968;
תמי סלע:
"ניגוד עניינים", של חבר המועצה – ניגוד עניינים בין מילוי תפקידו במועצה לבין עניין אישי או תפקיד אחר, שלו או של קרובו;
אחד מאלה:
בן משפחה של חבר המועצה.
אחד מאלה:
תאגיד שחבר המועצה, בן משפחתו או אדם כאמור בפסקה (2) הם בעלי עניין בו;
אחד מאלה:
לא ימונה לחבר המועצה ולא יכהן כחבר כאמור מי שבשל כהונתו יימצא באופן תדיר, במצב של ניגוד עניינים אשר ימנע ממנו למלא את עיקר תפקידו במועצה.
אחד מאלה:
נודע לחבר המועצה כי הוא עלול להימצא במצב של ניגוד עניינים כאמור בסעיפים קטנים (ב) או (ג), יודיע על כך בהקדם האפשרי ליושב ראש המועצה; היה חבר המועצה האמור היושב ראש – יודיע על כך לשר.
אחד מאלה:
סעיף 9 נמחק, זה נכנס בעצם לתוך הסעיף של סדרי עבודת המועצה ותוקף פעולותיה ואפילו הרחבנו את זה מעבר למה שיש פה בסעיף 9.
אחד מאלה:
נלך לפרק ד, שהוא זהה – תקציב ותמיכות והיום הספציפי הוא שונה בין שני החוקים אז נחזור אליו אחר כך.
אחד מאלה:
אני מתייחסת לסעיף 14 – תקציב:
אחד מאלה:
אל הסכום עצמו נתייחס בדברי ההסבר, הוא שלושה מיליון שקלים לפי הסיכום, אבל לא בתוך הוראות החוק עצמו.
ניר אורבך:
אני רוצה להעיר פה, אני אגיד לך איך זה השתלשל לכדי זה, במקביל להתקדמות בהצעת החוק בוועדת השרים התקדמנו גם מול אגף התקציבים באוצר וגם מול משרד האוצר בנושא התקצובים.
ניר אורבך:
שריינו בבסיס התקציב שלושה מיליון שקלים לכל חוק.
ניר אורבך:
אנחנו בהחלט מסכימים שמבחינת בסיס התקציב זה צריך להיות המקסימום.
ניר אורבך:
אנחנו כן רוצים לנצל הזדמנויות אם נוכל לצרף תקציבים קואליציוניים נוספים.
גלעד קריב:
לא ברורה לי הסיפה.
ניר אורבך:
אני מציע שבסיפה יירשם שהתקציב המקסימאלי בבסיסי התקציב לחוק יהיה לפי דברי ההסבר שלושה מיליון שקלים.
ניר אורבך:
אבל כן תינתן האפשרות להוסיף כספים בתקציב תוספתי.
ניר אורבך:
לכאורה לא צריכה להיות שום מניעה.
ניר אורבך:
כמו שגופים אחרים נעזרים בתקציבים תוספתיים מעבר לתקציב הבסיסי שלהם, אני לא רואה מניעה שגם המועצות הציבוריות הללו גם.
גלעד קריב:
זה ברור.
גלעד קריב:
אם יש הסכמה של הממשלה שהשנה, בגלל שזה 150 שנה להולדתו של הרב קוק, אז השנה רוצים לעשות כנס יותר גדול משנים עברו, מה המשמעות?
גלעד קריב:
שאי אפשר להוסיף במהלך השנה אם הממשלה מסכימה וועדת הכספים של הכנסת מאשרת להוסיף תקציב?
ניר אורבך:
אני מחדד את זה כדי שנוכל לנסח את זה.
ניר אורבך:
התקציב המקסימאלי בבסיסי התקציב לא יעלה על, אם נוסיף את המילים "בבסיסי התקציב" זה יאפשר כאמור את התוספת.
תמי סלע:
הניסוח שסוכם בוועדת השרים היה שתתווסף שורה המגבילה את תקציב החוק כך שלא יעלה על הסכום בבסיס התקציב.
תמי סלע:
צריך לעשות את התיאום הזה מול המשרדים הרלוונטיים.
תמי סלע:
אז נדרש פה תיאום.
ניר אורבך:
כדי לא לעכב את זה, נשאיר את זה לקריאה השנייה והשלישית.
תמי סלע:
"המועצה הציבורית תכין הצעת תקציב שנתי להשתתפות אוצר המדינה כאמור בסעיף קטן (א), ותגישה לשר ולשר האוצר; השר ושר האוצר יאשרו את הצעת התקציב כפי שהציעה המועצה הציבורית או בשינויים שימצאו לנכון ויביאו את הצעת התקציב המאושרת לפני הממשלה במסגרת הדיונים על חוק התקציב השנתי.
תמי סלע:
פרק ה' – הוראות שונות.
תמי סלע:
15.
תמי סלע:
ביצוע ותקנות.
תמי סלע:
השר ממונה על ביצוע חוק זה, והוא רשאי, בהתייעצות עם המועצה הציבורית ובאישור ועדות החינוך, התרבות והספורט של הכנסת, להתקין תקנות לביצועו, לרבות בעניין סדרי עבודת המועצה הציבורית.
תמי סלע:
16.
תמי סלע:
תיקון חוק החברות הממשלתיות.
תמי סלע:
בחוק החברות הממשלתיות, התשל"ה–1975, בתוספת השנייה, אחרי פרט 24 יבוא: 25.
תמי סלע:
המועצה הציבורית – לפי חוק ברל כצנלסון ובהתאמה לפי חוק הרב אברהם יצחק הכהן קוק - מבחינת התחילה מדובר על שלושה חודשים".
גלעד קריב:
למה התחילה נדחית?
גלעד קריב:
איזה התארגנות צריך?
ניר אורבך:
למה לא "מיום פרסומו"?
גלעד קריב:
מיום פרסומו.
גלעד קריב:
אז רוצים לכתוב "לעניין הוראות של הקמת המועצה, לא יאוחר משלושה חודשים".
גלעד קריב:
למה החוק צריך את שלושת החודשים האלה?
גלעד קריב:
המשמעות היא שאי אפשר יהיה לנקוט בפעולות רשמיות להקמת המועצה.
תמי סלע:
להקמת המועצה אפשר גם אם כתוב שלושה חודשים.
תמי סלע:
ממילא היא לא תוכל להתחיל לפעול כל עוד לא יהיה רוב של חברים.
גלעד קריב:
אז בוא נאמר מיום פרסומו.
תמי סלע:
אז לא צריך סעיף תחילה.
תמי סלע:
אני ממשיכה לגבי הנושאים של היום, לגבי יום ברל כצנלסון.
תמי סלע:
10.
תמי סלע:
יום ברל כצנלסון.
תמי סלע:
יתקיים טקס זיכרון לאומי בקבר ברל כצנלסון בבית העלמין כנרת.
תמי סלע:
הכנסת תקיים דיון מיוחד לציון יום ברל כצנלסון במועדו או במועד סמוך.
גלעד קריב:
אני רוצה לומר לגבי 10 (א)(2) צריך לחשוב אם צריך להכניס "באישור המועצה יתקיים הכנסת באתר אחר".
גלעד קריב:
אני לא רוצה שיהיה מצב שבו לפחות בהקשר של ברל כצנלסון זה נופל על אמצע הקיץ בבית העלמין.
גלעד קריב:
כנס לא מתקיים בבית עלמין.
גלעד קריב:
יש לנו את ברל ברל.
תמי סלע:
אז אולי לכתוב יתקיים כנס לזכרו.
גלעד קריב:
אני רוצה לציין את המקום.
גלעד קריב:
חשוב לומר בית הנשיא.
גלעד קריב:
אני רוצה להזכיר שבית ברל זה ישוב שקיים במדינת ישראל וצריך לומר שבאישור המועצה הציבורית או באישור השר, אפשר לקיים את הכנסת באתר אחר.
גלעד קריב:
אני מציע גם בהקשר של הרב קוק.
ניר אורבך:
אני מצמיד את הבקשה בשניהם.
תמי סלע:
אני אקרא את הסעיף בחוק השני: 10.
תמי סלע:
יום הרב קוק.
תמי סלע:
יתקיים טקס זיכרון ממלכתי לאומי בקבר הרב אברהם יצחק הכהן קוק בהר הזיתים בירושלים.
תמי סלע:
פה באמת אין התייחסות למיקום.
ניר אורבך:
אני מבקש לגבי המיקום את בית הנשיא.
תמי סלע:
או באתר אחר באישור המועצה הציבורית.
תמי סלע:
נביא את הדברים גם לידיעת לשכת הנשיא.
תמי סלע:
חל ג' באלול בשבת, יקוים יום הרב קוק ביום א' שלאחריו".
תמי סלע:
אני מציעה שלפני הצבעה על הסעיפים נשמע התייחסות של הגורמים לעניין התקציב.
ניר אורבך:
לעניין זה החלטנו שנשאיר את זה כך כרגע.
ניר אורבך:
במשרד ראש הממשלה היא אמרה שזה לא סגור העניין של "ראש הממשלה או שר שייקבע על ידי הממשלה", אז צריכים את העמדה שלהם לעניין הזה.
ניר אורבך:
כרגע זה מופיע כך בתי הצעות החוק, שהגורם הממונה הוא ראש הממשלה או שר שייקבע על ידי הממשלה.
ליטל דוד:
אתם שואלים לגבי האם ראש הממשלה יהיה השר הממונה או שר אחר?
תמי סלע:
כרגע זה ראש הממשלה או שר שייקבע על ידי הממשלה לעניין הזה.
תמי סלע:
זה הנוסח.
ליטל דוד:
אז כפי שדרורית שטיימיץ ציינה, היא עוד צריכה לוודא את העמדה הזו באופן רשמי עם המשרד, אכן עושה רושם שלא בטוח שזה יצטרך להיות כאן, אבל אז צריך להיות תיאום מי השר הרלוונטי.
ליטל דוד:
צריך פה לבדוק את העניין.
תמי סלע:
השאלה אם זה דבר שיהיה אפשר לעשות אחרי קריאה ראשונה?
גלעד קריב:
מי כרגע השר הממונה על חוק ז'בוטינסקי ועל חוק הרצל?
ליטל דוד:
ראש הממשלה.
גלעד קריב:
אני רוצה להציע, מילא אני שעוד עושה בעיות, אבל חבר הכנסת אורבך מתואם היטב עם ראש ממשלת ישראל.
גלעד קריב:
אם כרגע ראש הממשלה הוא השר האחראי על שני החוקים שאיתם אנחנו מתכתבים, בואו נאשר את זה בנוסח הזה ובקריאה השנייה והשלישית נסגור את זה.
ניר אורבך:
אני חושב שבמשרד ראש הממשלה היו מעדיפים שזה יהיה משרד התרבות.
ניר אורבך:
נפלנו בין הכיסאות.
ליטל דוד:
נכון, אני מסכימה.
ליטל דוד:
צריך לבדוק את זה.
ניר אורבך:
תעבירי את זה למשרד ראש הממשלה וגם אני אעביר בצינורות שלי.
ניר אורבך:
אנחנו כרגע מעבירים את זה בנוסח המוצע ונעשה את השינויים בתיאום אתכם בין קריאה ראשונה לקריאה שניה ושלישית.
ניר אורבך:
דבר נוסף, בסעיף 10(3) כתוב "מעולם הציונות והדת", לדעתי עדיף "מעולם הציונות הדתית"
גלעד קריב:
אני רוצה לכתוב את זה גם בחוק ברל כצנלסון
תמי סלע:
הדבר המרכזי שנותר כמחלוקת זה עניין הרכב המועצה והנציגים.
תמי סלע:
שמענו את העמדה שהביע חנן ארליך, אבל יש את ההחלטה שלכם וכרגע זה יהיה הנוסח והממשלה תעשה עם זה כפי שתמצא לנכון.
גלעד קריב:
בעניין הזה, ועדת השרים לא קבעה תנאי בהקשר הזה?
תמי סלע:
לא, רק חובת תיאום, שנפעל בתיאום.
תמי סלע:
יש את העניין שצריך להשלים, של שלושה נציגי ציבור, שאמרנו שזה השר בהסכמת גורם מרכזי שמשקף את הפעילות.
תמי סלע:
מיהו אותו גורם נוסף, כמו בברל כצנלסון אבל בהקשר של הרב קוק?
תמי סלע:
צריך יהיה להשלים את זה.
חנן ארליך:
לגבי שני החוקים, אני מדגיש את העניין של הצורך בהסכמות של אותם משרדי הממשלה, כמו שאמרה היועצת המשפטית של הוועדה.
חנן ארליך:
נושא האיוש של הגורמים הפרטיים הוא מאוד קריטי מבחינתנו.
חנן ארליך:
קצת איבדתי שליטה לגבי המצב כרגע מבחינת האיוש של המועצות לפי הנוסח שמוצע כרגע, אני רק מבקש לשים לב שלא יהיה מצב שגוף מסוים גם ממנה נציגים וגם צריך את הסכמתו לגבי נציגים, באופן שבסופו של דבר השליטה במועצה היא אצלו.
חנן ארליך:
זה מצב שלדעתי בלתי סביר.
חנן ארליך:
שתי נקודות שהן לכאורה בניגוד להחלטת ועדת השרים: הסיפור של התקציב, שלא תהיינה תוספות תקציביות מעבר לבסיס, במקום הטקס, שהיה כתוב במפורש, יהיה באחת משלושת החלופות, או בבתי העלמין, או בכנסת או בבית הנשיא או בכולם ולא במקומות אחרים.
חנן ארליך:
בוודאי שאפשר לקיים כנסים פרטיים כאוות נפשו של כל אחד, אבל מבחינת מה שקבוע בחוק, אלה כרגע דברים שחורגים ממה שוועדת השרים החליטה.
תמי סלע:
ההגבלה הייתה על טקסים בנוסח של ההחלטה, לא כל מיני פעילויות אחרות.
חנן ארליך:
אני מדבר על טקסים.
חנן ארליך:
הוצע נוסח שהמועצה תקבע או תאפשר מקום אחר וכו'.
תמי סלע:
לגבי הכנסת, לא לגבי הטקס לזכרו.
חנן ארליך:
אוקיי, לא שמתי לב, סליחה.
תמי סלע:
הטקס מוגבל באמת לבתי העלמין.
גלעד קריב:
ברוח הדברים שחבר הכנסת אורבך הוסיף ב-10(3), אני מבקש להקביל "בכנס יידונו נושאים מעולם הציונות וערכי תנועת העבודה".
תמי סלע:
בסדר.
תמי סלע:
השאלה אם אתם רוצים לקבע את זה עד כדי כך בחוק?
גלעד קריב:
כן.
חנן ארליך:
אני - - - מהממשלה לא להסכים לדבר כזה, לוקחים שתי הצעות, או באחת מהן, אבל זה נראה לי - - -
תמי סלע:
או הציונות, או הציונות והדת, אולי כדאי להיצמד לזה.
גלעד קריב:
בחוק ז'בוטינסקי המילה רביזיוניזם לא מופיעה?
גלעד קריב:
אל תעקרו לנו את החוקים.
גלעד קריב:
החוקים האלה באו לדבר על - - -
חנן ארליך:
העובדה שלפני 17 שנים קבעו חוק בצורה כזו או אחרת - - -
גלעד קריב:
אז תגישו הצעה לתיקון חוק ז'בוטינסקי.
חנן ארליך:
החוק לא אמור להיות חוק מגזרי או מפלגתי - - -
גלעד קריב:
החוק בא להנציח סוג מסוים של חזון ותפיסת עולם ציונית.
גלעד קריב:
אל תטשטשו לנו את העניין הזה.
גלעד קריב:
העיסוק במורשתו של הרב קוק צריך לעסוק בין השאר במורשת הציונות הדתית וחוק ברל כצנלסון צריך לעסוק במורשת תנועת העבודה הציונית וכשנביא למליאה את החוק למורשת הישוב הישן או חוק להנצחת החזון איש, אז זה יעסוק במורשת היהדות החרדית.
גלעד קריב:
אחרת בשביל מה עושים את החוקים האלה?
ניר אורבך:
תודה חנן.
ניר אורבך:
נעבור לנציגה ממשרד אוצר לפני שנעבור להצבעה.
טל אלה:
רציתי להגיד בהמשך לדברים שאמר חנן, גם ביחס לסעיפים לגבי נציגי המועצה.
טל אלה:
אנחנו נבקש לקיים שיח בנושא.
טל אלה:
לגבי הסעיף התקציבי, כמו שאמרה היועצת המשפטית, מדובר בשלושה מיליון בהתאם להחלטת ועדת השרים, אז אנחנו נבקש גם לבדוק את העניין עם אגף תקציבים, את התוספת שהצעתם כאן ולתאם את זה אתם .
תמי סלע:
כרגע סוכם שזה יישאר בנוסח עם ההגבלה.
ניר אורבך:
סיכמנו שזה נשאר בנוסח שהציעה הממשלה בוועדת השרים.
ניר אורבך:
בין קריאה ראשונה לשנייה והשלישית נהיה אתכם בשיח לראות אם אפשר להגיע להבנה.
ניר אורבך:
תודה לך.
ניר אורבך:
לסיום, הערה לבקשת ליטל דוד מהלשכה המשפטית משרד ראש הממשלה.
ליטל דוד:
ככל שההצעה תיוותר כפי שהיא והשר הממונה יהיה ראש הממשלה, אני כבר צופה קשיים יישומיים.
ליטל דוד:
מעבר לכל הסיבות המשפטיות שעליהם עמד חנן, שייצג את עמדת הממשלה כולה בהקשר הזה, המשרדים הרלוונטיים, זה למשל עצם העבודה שאין לא לממשלה ולא לכנסת יכולת לשלוט על חייו של גוף פרטי, אנחנו לא יכולים לוודא שהוא יתקיים במתכונת שהוא קיים היום, שהוא יתקיים בכלל, שהוא יתנהל בצורה נכונה.
ליטל דוד:
אז חוץ מהקשיים האלה, יש גם קשיים פרגמטיים שעלולים מאוד להקשות על עבודת המועצה.
ליטל דוד:
למשל, בגלל שכרגע המועצה מונה הרבה מאוד נציגים, אפילו רוב של הקרן, מהצד השני חלק מתפקידי המועצה זה קביעת מבחני תמיכה.
ליטל דוד:
בין הוראות החוק יש את הסעיפים שאוסרים על נציגי המועצה להימצא במצב של ניגוד עניינים.
ליטל דוד:
זה מצב מובנה של ניגוד עניינים, שאני כבר צופה שלמעשה אצטרך לחוות דעתי המשפטית, האם אפשר לקבל ובאיזו קונסטלציה, החלטה בעניין קביעת מבחני תמיכה כאשר רוב המועצה נמצאים בניגוד עניינים.
גלעד קריב:
למה הם בניגוד עניינים?
ליטל דוד:
רוב הסיכויים שהם ירצו בעצמם להיתמך.
ליטל דוד:
זה מה שבדרך כלל קורה.
ניר אורבך:
לכן אנחנו מדברים על תקצוב פעילות.
ניר אורבך:
בתור נציג מפלגה ליברלית, לא אכנס לעניינים כלכליים, אני אומר לכם שאני די נדהם מהרצון העז של משרדי הממשלה להתערב אחרי שכבר עברנו סאגה מול ועדת השרים, שינינו את הצעות החוק המקוריות שלנו בהתאם להמלצות ועדת השרים ופה מדברים אתנו כאילו אנחנו מנהלים דיון מחדש.
ניר אורבך:
זה לא הגיוני.
ניר אורבך:
תנו לגוף הזה להתחיל לעבוד, עברנו פה סאגה של כמה חודשים, גם עם יועצים המשפטיים, גם עם יועצים מקצועיים במשרדי ממשלה, גם עם אנשים פוליטיים כולל שרים ואנחנו כבר אחרי הדיונים האלה.
ניר אורבך:
אנחנו מנהלים פה דיון של שעתים וחצי על קוצם של יודים.
ניר אורבך:
יש דברים שאנחנו נהיה אתכם בשיח בין הקריאה הראשונה לקריאה השנייה והשלישית.
ניר אורבך:
יש דברים שחשבנו שצריך לשנות ואנחנו מבינים שזה כרגע צריך להישאר.
ניר אורבך:
אני מציע שנעביר עכשיו את ההצעה, עם ההערות.
ניר אורבך:
נקודה אחרונה ליועצת המשפטית ונעבור להצבעה.
תמי סלע:
לגבי נציגי הציבור בהצעה של הרב קוק, שלושת הנציגים שבניהם גם איש אקדמיה, בהתאמה.
תמי סלע:
מי הגורם שמחליט על הזהות שלהם?
גלעד קריב:
כדי לקדם את ההצבעה תכתבי שלושה נציגי ציבור בהסכמת השר ואחרי זה חבר הכנסת אורבך יגיע אתם לסיכום הדברים.
תמי סלע:
אחד הוא איש אקדמיה ובהסכמת השר.
ניר אורבך:
אני יודע שיש פה עוד נציגים שלצערי לא הספקנו לתת להם לדבר.
ניר אורבך:
בדרך כלל נותנים לכולם לדבר אבל אנחנו מוגבלים בזמן.
ניר אורבך:
יהיו פה עוד דיונים בין הקריאה הראשונה לקריאה השנייה והשלישית, דיונים שאני מקווה שיהיו עמוקים לפחות כמו הדיון הזה.
ניר אורבך:
אני מבטיח בעזרת השם לפצות את כל מיש לא הספיק לדבר עכשיו ולתת לו לדבר בהמשך התהליך.
ניר אורבך:
אני נותן את הכבוד לחוק ברל כצנלסון להיות ראשון.
ניר אורבך:
אנחנו מצביעים על הצעת החוק, עם השינויים כפי שעשינו בוועדה לקראת העלאה לקריאה ראשונה במליאת הכנסת.
ניר אורבך:
מי בעד ירים את ידו?
ניר אורבך:
ההצעה אושרה פה אחד.
ניר אורבך:
אנחנו עוברים להצעת חוק הרב קוק, על שינויי כפי שדברנו עליהם בדיון בוועדה.
ניר אורבך:
תודה לכל השותפים, גם ממשרדי הממשלה וגם מכל הארגונים, תודה לכולם הישיבה נעולה.
איתן גינזבורג:
אנחנו דנים ברוויזיה על החלטת ועדת הכנסת בדבר ערעורים על החלטת הנשיאות שלא לאשר דחיפות הצעות לסדר-היום.
איתן גינזבורג:
מכיוון שמבקשי הרוויזיות לא הגיעו - - -
ארבל אסטרחן:
חבר הכנסת קרעי.
איתן גינזבורג:
חבר הכנסת קרעי הגיש רוויזיה, וגם חברת הכנסת סטרוק?
איתן גינזבורג:
רק קרעי.
איתן גינזבורג:
אז הרוויזיה לא התקבלה.
איתן גינזבורג:
רואים אותה כנדחתה.
איתן גינזבורג:
אנחנו מודים לכל מי שעמל.
והגנת הסביבה:
הצעת חוק האזרחות והכניסה לישראל (הוראת שעה), התשפ"ב-2022 (מ/1509).
והגנת הסביבה:
הצעת חוק האזרחות והכניסה לישראל (הוראת שעה), התשפ"ב-2021 (פ/2276/24), של חבר הכנסת שמחה רוטמן וקבוצת חברי הכנסת.
והגנת הסביבה:
1.
והגנת הסביבה:
בקשת חבר הכנסת יצחק פינדרוס להעברת הצעת איסור פרסום והפצת שמות נפגעים, התשפ"א-2021
והגנת הסביבה:
2.
והגנת הסביבה:
בקשת יושבת ראש ועדת הבריאות להעברת הצעות החוק הבאות, מוועדת החוקה, חוק ומשפט לוועדה שבראשותה:
והגנת הסביבה:
הצעת חוק איסור פרסום והפצת שמות נפגעים, התשפ"ב-2022 (פ/3018/24), של חבר הכנסת מוסי רז וקבוצת חברי הכנסת.
והגנת הסביבה:
בקשת הממשלה להקדמת הדיון בהצעות חוק הבאות, בכל הקריאות:
והגנת הסביבה:
הצעת חוק הגדלת נקודות זיכוי להורים במס הכנסה והגדלת מענק עבודה (הוראת שעה), התשפ"ב-2022 (מ/1515).
והגנת הסביבה:
בקשת יושבת ראש ועדת העבודה והרווחה להקדמת הדיון בהצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 229 – הוראת שעה) (דמי אבטלה למי שנמצא בהכשרה מקצועית), התשפ"ב- 2021 (כ/878), לפני הקריאה השנייה והשלישית.
והגנת הסביבה:
מצ"ב פניית יושב ראש הכנסת ונוסח לדיון.
והגנת הסביבה:
נכחו: חברי הוועדה: ניר אורבך – היו"ר שרן מרים השכל ווליד טאהא בועז טופורובסקי יבגני סובה יצחק פינדרוס חברי הכנסת:
והגנת הסביבה:
אלון טל מופיד מרעי אוסאמה סעדי שמחה רוטמן מוזמנים: ייעוץ משפטי: ארבל אסטרחן שגית אפיק מנהלת הוועדה: נועה בירן - דדון רישום פרלמנטרי: יפעת קדם
ניר אורבך:
בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכנסת, היום יום שני, כ' באדר א' התשפ"ב, 21 בפברואר 2022.
ניר אורבך:
הנושא הראשון על סדר היום: המלצת הוועדה הציבורית לקביעת שכר ותשלומים אחרים לחברי הכנסת בנושא "עדכון עלות בדיקה רפואית תקופתית".
ניר אורבך:
יש לנו את נוסח ההחלטה שחתומים עליו חברי הוועדה: פרופסור יובל אלבשן יושב ראש הוועדה, פרופסור יורם עדן חבר הוועדה, וד"ר קרן בר-חוה חברת הוועדה.
ניר אורבך:
אני אקרא את המכתב שלהם אלי.
ניר אורבך:
"הנדון: עדכון עלות בדיקה רפואית תקופתית.
ניר אורבך:
החלטת שכר חברי הכנסת (הענקות ותשלומים) קובעת את זכאותם של חברי הכנסת לבדיקה רפואית תקופתית פעם בשנה, במכון רפואי שאישר רופא הכנסת.
ניר אורבך:
סכום המימון הקבוע בהחלטה הוא 931 שקלים (הסכום צמוד למדד), והוא משולם כנגד חשבונית או קבלה מהמכון הרפואי.
ניר אורבך:
לאור העלייה במחירי הבדיקות, מוצע לעדכן את סכום ההשתתפות של הכנסת לסכום של 1,600 שקלים, וזאת מתחילת שנת 2022.
ניר אורבך:
מצ"ב נוסח מוצע להחלטת הכנסת: החלטת שכר חברי הכנסת (הענקות ותשלומים) (תיקון מס' 3), התשפ"ב-2022.
ניר אורבך:
" זה הגיע לוועדה בעקבות פניות של חברי כנסת שהלכו לעשות את הבדיקה והתברר שהם צריכים להשלים לא מעט מכיסם.
אוסאמה סעדי:
איזו בדיקה?
אוסאמה סעדי:
לא עושים את זה במסגרת ביטוח הבריאות הממלכתי כשהולכים לקופת חולים?
ארבל אסטרחן:
לחברי הכנסת יש זכאות לבדיקה תקופתית כזאת, שזה יום בדיקות מרוכז שעושים בכל מיני מכונים.
ארבל אסטרחן:
אני לא יודעת כמה מנצלים את זה.
אוסאמה סעדי:
זה לא בקופה?
טובי חכמיאן:
אפשר לעשות את זה גם בקופה.
ארבל אסטרחן:
יש גם מקומות פרטיים שעושים את זה, ואז יש לזה עלות - -
אוסאמה סעדי:
אני יכול להעיד על עצמי שעד היום לא השתמשתי בזה, וגם אינשאללה לא אשתמש בזה.
ניר אורבך:
גם אני מעיד על עצמי שעד היום לא השתמשתי בזה.
ארבל אסטרחן:
את יודעת כמה משתמשים בזה?
ניר אורבך:
הייתה פנייה מצד חברי הכנסת שמשתמשים בזה.
טובי חכמיאן:
אלו בדיקות כלליות.
אוסאמה סעדי:
בדיקה כללית אני כל תקופה עושה.
ארבל אסטרחן:
זו לא בדיקה ספציפית, זה יום שלם של בדיקות מכל מיני סוגים.
ארבל אסטרחן:
מסתבר שהבדיקות עלו בשיעור גבוה יותר, לכן, כמו שאמר יו"ר הוועדה, היו פניות של ח"כים לחשב הכנסת.
ארבל אסטרחן:
חשב הכנסת הביא את זה בפני הוועדה הציבורית, והוועדה הציבורית המליצה להתאים את זה לסכומים הנדרשים היום על ידי גופים שונים - סכום של 1,600 ₪.
ארבל אסטרחן:
הוועדה הציבורית מגישה המלצה, וועדת הכנסת דנה ומחליטה אם לאשר אותה.
ארבל אסטרחן:
אם היא מאשרת, זה נכנס לתוקף ומתפרסם ברשומות, ואם היא לא מאשרת, זה חוזר לוועדה הציבורית להמלצה נוספת.
ארבל אסטרחן:
מוצע לתקן את סעיף 50ד כך שבמקום "סכום שקבוע בו" יבוא "1,600 ₪", החל מתחילת השנה, מינואר 2022.
אוסאמה סעדי:
אני חושב שלא צריך את זה, כי במסגרת ביטוח בריאות ממלכתי אפשר לעשות את הבדיקות האלו בקופות החולים.
אוסאמה סעדי:
לרובנו יש גם ביטוח משלים שאנחנו משלמים עליו.
אוסאמה סעדי:
מדברים על לוותר על תוספת שכר ופה מעלים?
אוסאמה סעדי:
אני לא חושב שיש מקום.
ניר אורבך:
מי בעד המלצת הוועדה הציבורית, ירים את ידו?
ניר אורבך:
נמנעים – 1
ניר אורבך:
בקשת הממשלה להקדמת הדיון בהצעת חוק הכניסה לישראל (תיקון מס' 34), התשפ"ב-2022 (מ/1513), לפני הקריאה הראשונה.
ניר אורבך:
תנמק עורכת הדין עירית וייסבלום מהלשכה המשפטית של רשות האוכלוסין וההגירה.