GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אוסאמה סעדי:
שמחה, כל הכבוד, ראית שאפשר לסחוט, אז למה לא עד הסוף.
אוסאמה סעדי:
הצד השני, מה לעשות, גם אמר, "יאללה הזדמנות".
אוסאמה סעדי:
אתם צריכים לחשוש מהעניין הזה, זה תקדים מסוכן, כי היום זה חוק האזרחות, מחר מתכננים לכם עוד דברים.
יצחק פינדרוס:
אתה אומר את זה כחבר בכיר באופוזיציה.
אוסאמה סעדי:
כחבר בכיר באופוזיציה, אבל לא בגוש ה-52.
אוסאמה סעדי:
כשאני מסתכל על הצעת החוק של שמחה רוטמן, אני רואה ממש מילה במילה, אפילו את אותו מספור של סעיפים, ואז יש את סעיף המכסות והשקיפות.
אוסאמה סעדי:
חברי יו"ר ועדת הפנים, אתה צריך לשבח את שמחה רוטמן, ואני מקריא מסעיף 12: "שר הפנים יביא לאישור ועדת הפנים של הכנסת.
אוסאמה סעדי:
."
שמחה רוטמן:
עידנתי.
שמחה רוטמן:
אתה רואה שעידנתי את החוק?
אוסאמה סעדי:
לא, כי קיבלת את כל מה שרצית, אמרת שאתה הולך לוועדת חוץ וביטחון ולא צריך את ועדת פנים.
אוסאמה סעדי:
זה השינוי היחיד שהיה.
וליד טאהא:
זה שינוי שמצריך לטעון נגדו נושא חדש.
שמחה רוטמן:
את זה טוענים בוועדה למטה.
שמחה רוטמן:
אתה באיחור, ווליד.
וליד טאהא:
אנחנו נעשה את זה, אוסאמה.
וליד טאהא:
אחרי שמסיימים פה עוד נואמים למטה עליו.
אוסאמה סעדי:
גם כשאני מסתכל על הצעות החוק של צבי האוזר, של רוטמן ושל דיכטר אני לא רואה מילה או חצי מילה על העניין הזה של התחולה הרטרואקטיבית, מה שמופיע עכשיו בחוק המעודכן בסעיף 10, 10א, 10ב, 10ג, 10ד.
שמחה רוטמן:
ההנמקה הזאת היא על חשבון הנושא חדש?
גבי לסקי:
לא.
גבי לסקי:
אי אפשר לאחד בין מה שלא היה קיים באף אחת מהצעות החוק.
אוסאמה סעדי:
שמחה, למה אני אומר לך שעם האוכל בא התיאבון?
אוסאמה סעדי:
כי את הדברים האלה לא חלמת לקבל.
אוסאמה סעדי:
כל הכבוד לך שהצלחת לסחוט את הלימון עד הסוף.
אוסאמה סעדי:
ואני אומר, אי אפשר למזג את כל הצעות החוק.
וליד טאהא:
זה היה נכון לומר, אוסאמה, אם הוא היה עושה טוב לחברה.
וליד טאהא:
אם הוא עושה קטסטרופה ערכית לעצמו ונזק אדיר לאחרים, אי אפשר להגיד שהוא סחט עד הסוף.
וליד טאהא:
אתה יודע, צריך למצוא לו הגדרה אחרת במושגים.
ניר אורבך:
חברת הכנסת מיכל רוזין, בבקשה.
מיכל רוזין:
אני אשמח לשמוע, כי באמת בכל הדיונים שלנו עד עכשיו לא שמעתי, ואני הרבה שנים בכנסת, נימוקים ללמה ההצעות האלו הוצמדו במליאה.
מיכל רוזין:
כשהצעות מוצמדות הן צריכות להיות זהות, דומות במהותן.
מיכל רוזין:
יש לפניי את ההצעות של רוטמן, של האוזר ושל דיכטר שיש בהן נקודות שלא מופיעות בהצעת החוק המקורית.
מיכל רוזין:
אני מבקשת לדעת מדוע הן לא נחשבות בגדר הרחבת הנוסח הסופי של החוק שאנחנו טוענים עליו נושא חדש.
מיכל רוזין:
אני לא מבינה איך ממזגים חוקים שיש בהם קביעת מכסה לאישור בקשות, מה שלא קיים בחוק המקורי, עם כל מה שכתוב פה לגבי שר הפנים שיביא לאישור ועדת הפנים וכדומה.
מיכל רוזין:
כך גם בהצעת החוק של צביקה האוזר יש תוספת שמרחיבה ולא קיימת.
מיכל רוזין:
יש את סעיף 9, לפיו שר הפנים יפעיל סמכותו לפי סעיפים 2,3,4,5 בהתאם לערכיה של מדינת ישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית, לרבות על פי עקרונות.
מיכל רוזין:
כזכור לי, האוזר, ותגיד לי אם אני טועה, לא הוסכם על זה עכשיו, זה לא נכנס לנוסח הסופי, אז איך בכלל אפשר לאשר את המיזוג הזה, ומדוע אנחנו ממזגים את הצעת החוק הזאת?
מיכל רוזין:
גם בהצעה של דיכטר יש את הסעיף שמדבר על חוק הלאום, שזאת הרחבה משמעותית של החוק במקורו.
מיכל רוזין:
גם אצלו יש את סעיף 9 כמו אצל האוזר, והוא עוד הוסיף את חוק יסוד ישראל כמדינת הלאום של העם היהודי ואת סעיף 1 לחוק יסוד כבוד האדם וחירותו.
מיכל רוזין:
אני אשמח לשמוע הסבר מדוע החוקים האלה במליאה הוצמדו אם הם לא זהים במהותם, אם הם הרחבה משמעותית על החוק המקורי.
מיכל רוזין:
ההרחבות האלו נכנסו עכשיו לחוק, לכן הן נתפסות כנושא חדש.
מיכל רוזין:
אני רוצה להבין איך אפשר למזג עכשיו את החוקים ומה הצורך למזג את החוקים.
מיכל רוזין:
יש פה שתי תכליות.
מיכל רוזין:
אחת, הרחבה כך שאי אפשר למזג, ושתיים, מדוע בכלל צריך למזג.
מיכל רוזין:
אם קיבלו חלק מהדברים שאתם הצעתם והכניסו לחוק שנמצא כרגע, למה צריך למזג אותן?
מיכל רוזין:
איך עושים מיזוג כשאנחנו רגע לפני הצבעה על הסתייגויות ונושא חדש?
מיכל רוזין:
מיזוג עושים בתחילת הדרך, לפני שמתחילים דיון בחוק.
מיכל רוזין:
איך אפשר למזג שלוש הצעות שמרחיבות את החוק המקורי?
מיכל רוזין:
למה ממזגים אותן אם כבר חלק מהסעיפים נכנסו ויש כבר נוסח שמוסכם על שלושת מציעי החקיקה הפרטית?
מיכל רוזין:
הוא לא מוסכם עלי, הוא לא מוסכם על גבי, הוא לא מוסכם על ווליד או על אוסאמה, הוא מוסכם על חבר הכנסת רוטמן, על האוזר ועל דיכטר.
מיכל רוזין:
תסביר לי, יושב-ראש ועדת חוץ וביטחון, מדוע צריך למזג את החקיקות שלהם אם כבר קיבלת את ההצעות שלהם.
מירי פרנקל שור:
היות וזאת הייתה החלטה שלנו על הצמדת הצעות החוק, אני יכולה לענות בקצרה, אבל יש מכתב כמענה למכתבה של חברת הכנסת גבי לסקי.
מירי פרנקל שור:
אני מעדיפה לתת תשובה מפורטת, אבל אני צריכה להביא את החומר איתי.
מירי פרנקל שור:
לא התכוננתי לטענה הזאת.
מירי פרנקל שור:
תעברו לנושאים אחרים ואנחנו נתארגן ונשיב באופן רחב, מסודר, מנומק מדוע מצאנו לנכון ששלוש הצעות החוק של חבר הכנסת האוזר, רוטמן ודיכטר הן דומות בעיקרן.
ניר אורבך:
תתני שני משפטים, כדי שנוכל להצביע על זה.
אוסאמה סעדי:
אי אפשר להצביע בלי לנמק.
מירי פרנקל שור:
יש פה שתי טענות שטענה חברת הכנסת רוזין.
מירי פרנקל שור:
יש טענה לגבי ההצמדה שזה היה לפני שהצעת החוק הממשלתית עברה קריאה ראשונה, ויש כאן טענה למיזוג.
מירי פרנקל שור:
אנחנו תמיד ממזגים בהתאם להוראות התקנון לאחר סיום הדיון בהצעות החוק, לא לפני כן, כך שאנחנו פועלים כאן בהתאם לתקנון.
אוסאמה סעדי:
לא ממזגים את זה בראשונה?
שמחה רוטמן:
בין הראשונה לשנייה ושלישית של הממשלה.
מיכל רוזין:
ממזגים כשמתחילים לדון, לא אחרי שמסיימים נוסח.
אוסאמה סעדי:
בדיוק.
מיכל רוזין:
אם מותר בתקנון, אז מותר, אבל ממזגים לפני.
אוסאמה סעדי:
ממזגים את הטרומיות בראשונה, לא בשנייה ושלישית.
אחמד טיבי:
אין תקנון חדש.
אחמד טיבי:
ממזגים בדרך כלל בראשונה.
אחמד טיבי:
אם לא מיזגו, סימן שהממשלה רצתה שהכל יימשך במסלולים נפרדים.
שמחה רוטמן:
אנחנו בין הראשונה לשנייה ושלישית.
מירי פרנקל שור:
זאת לא פעם ראשונה שזה קורה, זו פרקטיקה שאנחנו נוהגים בה בהתאם להוראות התקנון.
מירי פרנקל שור:
סעיף 84(ד) להוראות התקנון קובע: "ועדה רשאית, באישור ועדת הכנסת, למזג הצעת חוק שהועברה אליה אחרי הקריאה הראשונה (בסעיף זה – הצעת החוק העיקרית) עם הצעת חוק אחת או יותר באותו נושא שהועברה אליה אחרי הדיון המוקדם (בסעיף זה – הצעת החוק הנוספת)".
מירי פרנקל שור:
יש לנו פה שתי הצעות.
מירי פרנקל שור:
יש לנו את הצעת החוק העיקרית שזאת הצעת החוק הממשלתית, ויש לנו שלוש הצעות חוק שהן נספחות אליה שאלו הצעות החוק הפרטיות.
מירי פרנקל שור:
זה אמנם יוצא דופן מכיוון שהצעות החוק הפרטיות מדלגות על השלב של הקריאה הראשונה ומגיעות ישר לקריאה שנייה ושלישית, אבל יש לכך הוראה שקבועה בתקנון.
צבי האוזר:
זאת לא פעם ראשונה.
שמחה רוטמן:
מבצעים אותה בכל הצעת חוק כמעט.
מיכל רוזין:
לא דיברנו על המיזוג עצמו.
מיכל רוזין:
ברור שאפשר למזג, השאלה אם המיזוג קורה אחרי שכבר יש נוסח מוסכם של הוועדה.
אוסאמה סעדי:
ברגע שהצעת החוק הממשלתית עוברת בראשונה והפרטיות עוברות בטרומית מגיעים לדיון בוועדה ובישיבה הראשונה מבקשים למזג את ההצעות.
שמחה רוטמן:
זאת החלטה של הוועדה.
מיכל רוזין:
האם זה לא מייתר כשיש כבר נוסח מוסכם עם שלושת המציעים?
שמחה רוטמן:
את נותנת את ההסכמה בשמי?
שמחה רוטמן:
מי אמר שיש נוסח מוסכם?
מיכל רוזין:
יש נוסח שגובש עם שלושת המציעים.
מיכל רוזין:
אם עכשיו ממזגים פותחים מחדש את הדיון על הנוסח?
שמחה רוטמן:
הנוסח שהוגש כנוסח של יושב ראש הוועדה איננו מוסכם איתנו.
גבי לסקי:
אז למה למזג?
שמחה רוטמן:
הוא יוסכם אחרי זה.
אוסאמה סעדי:
אז בוא נדחה את כל הדיונים.
וליד טאהא:
מתי אחרי זה הוא ימוזג?
ניר אורבך:
האם אנחנו יכולים להצביע עכשיו על מיזוג על פי התקנון?
מירי פרנקל שור:
בהחלט.
גבי לסקי:
ברגע שאחד המוצמדים אומר שהוא לא הסכים לנוסח, אז אי אפשר להצמיד.
וליד טאהא:
הוא אומר:
וליד טאהא:
הנוסח שהציע היושב ראש איננו מוסכם על כולנו.
שמחה רוטמן:
נכון, לכן הגשנו הסתייגויות.
וליד טאהא:
אז איך אתה מדבר על מיזוג?
רם בן ברק:
יש לו עדיין הסתייגות לגבי הנוסח.
גבי לסקי:
אז אין הצמדה.
וליד טאהא:
הוא זה שכפה את הנוסח.
מיכל רוזין:
בדרך כלל העניין של הצמדה זה כשיש את הסכמת המציעים להיצמד להצעה הממשלתית.
מיכל רוזין:
כך גם במליאה.
ניר אורבך:
האם לאור כל ההערות ששמענו אנחנו יכולים להצביע על מיזוג ההצעות?
מירי פרנקל שור:
ההצבעה של ועדת הכנסת היא אישור החלטתה של ועדת החוץ והביטחון לאשר את המיזוג של הצעת החוק הממשלתית עם שלוש הצעות החוק.
אחמד טיבי:
אני מבקש התייעצות סיעתית.
ניר אורבך:
אנחנו יוצאים להתייעצות סיעתית.
ניר אורבך:
אני מחדש את ישיבת ועדת הכנסת.
ניר אורבך:
לאחר ההתייעצות הסיעתית אנחנו עוברים להצבעה על בקשת יושב ראש ועדת החוץ והביטחון לאישור מיזוג הצעות החוק.
אוסאמה סעדי:
רביזיה.
ניר אורבך:
נודיע על הרביזיה בהמשך.
שמחה רוטמן:
גם אני מבקש רביזיה.
ניר אורבך:
אנחנו עוברים כעת לפניית יושב ראש ועדת החוץ והביטחון בדבר טענות נושא חדש בעת הדיון בהצעת חוק האזרחות והכניסה לישראל (הוראת שעה), התשפ"ב-2022 (מ/1509).
ניר אורבך:
במהלך הדיון הועלו טענות נושא חדש לפי סעיף 85(ב) לתקנון הכנסת מפי חברות הכנסת מיכל רוזין וגבי לסקי לסעיף המטרה, מפי חברי הכנסת אוסאמה סעדי, מיכל רוזין וגבי לסקי לסעיף 8א, מפי חבר הכנסת אוסאמה סעדי לסעיפים 10ב, 10ג, 10ד, מפי חברת הכנסת גבי לסקי לסעיפים 3א,5ד,7א, 8, 8ב, ומפי חברת הכנסת מיכל רוזין לסעיף 5ו.
ניר אורבך:
נתחיל בסעיף המטרה.
גבי לסקי:
כבר בנוסח של הצעת החוק כתוב שזאת תוספת חדשה, מה שאומר שאפילו לדידה של מזכירות הוועדה הסעיף הוא סעיף חדש לחלוטין, סעיף שלא היה בנוסח שנדון במסגרת הדיונים בוועדה.
גבי לסקי:
גם בהצעות של חבר הכנסת האוזר, של חבר הכנסת רוטמן וחבר הכנסת דיכטר אין סעיף מטרה, זאת המצאה חדשה אחרי שהחוקים האלה עברו בקריאה ראשונה.
גבי לסקי:
מבחינה פורמאלית יש לנו פה נושא חדש לחלוטין, אבל גם מבחינה מהותית יש לנו נושא חדש.
גבי לסקי:
יש פה נושא חדש מבחינת המהות.
גבי לסקי:
בכל הדיונים ביקשתי הסברים כדי להבין מה תכלית הדבר הזה, במה מדובר פה.
גבי לסקי:
יש פה מונחים חדשים, כמו ביטחון לאומי, משהו שבכלל לא כתוב בשום חוק.
גבי לסקי:
כאשר מתייחסים לביטחון, מתייחסים לביטחון המדינה, ביטחון אדם או ביטחון הציבור.
גבי לסקי:
אין מונח "ביטחון לאומי" בחקיקה הישראלית, ממציאים מונח יש מאין.
גבי לסקי:
גם בסעיף ההגדרות אף אחד לא מסביר מה הכוונה של המונח החדש הזה.
גבי לסקי:
בסעיף המטרה הכניסו את חוק יסוד הלאום מהדלת האחורית וכך הפכו את החקיקה.
גבי לסקי:
עד עכשיו המדינה הסבירה למה יש לאפשר לקיים את הוראת השעה הזאת, להאריך אותה פעם אחר פעם, הסבירו שמדובר בנושאים ביטחוניים.
גבי לסקי:
כל ההרכבים בוחנים את הנושא הביטחוני אל מול הפגיעה בזכויות.
גבי לסקי:
הסעיף הזה מכניס לנו ממד חדש בחקיקה שאנחנו כל הזמן חשבנו שהוא מרחף מעל פניה ועכשיו זה דבר ברור וגלוי.
גבי לסקי:
מכניסים את המילים "מדינות עוינות של האזור, בשים לב להיותה של מדינת ישראל מדינה יהודית ודמוקרטית".
גבי לסקי:
ברגע שמכניסים את האופי של מדינת ישראל ככזה בעצם יש פה ניסיון להגיד שמדובר בחוק דמוגרפי שבא למנוע מלא יהודים להיכנס, להשתקע, להתגורר, לקבל היתר שהייה במדינת ישראל.
גבי לסקי:
זה הופך את כל דבר החקיקה לנושא חדש לחלוטין.
גבי לסקי:
לי יש את העמדה שלי לגבי זה, אני חושבת שזה מפלה וזה גזעני, אבל כרגע אנחנו לא בוחנים את העמדה שלי, אנחנו בוחנים האם הנושא הדמוגרפי היה חלק מחקיקה מקורית שעברה בכנסת בקריאה הראשונה, והתשובה החד משמעית היא לא.
גבי לסקי:
הנושא הדמוגרפי, גם עם כל הכוונות הנסתרות והרצונות, לא היה חלק מהחקיקה, אנחנו רואים את זה באופן מפורש בסעיף הזה.
גבי לסקי:
יכול להיות שזה קשור באפן מאוד מאוד רחוק לאנשים שמעוניינים לשנות את דיני ההגירה במדינת ישראל, אבל זאת שאלה אחרת, היא לא קשורה לעניין.
גבי לסקי:
החוק הזה שהוא הוראת שעה לחוק הכניסה לישראל בא לתת חריגים, להגיד מתי לא לפעול על פי החוק.
גבי לסקי:
כל הנתונים שקיבלנו היו נתונים שב"כיים, נתונים שמצדיקים מבחינתם את המניעה, את האפשרות למנוע מאנשים להיכנס לישראל אך ורק מנסיבות ביטחוניות.
גבי לסקי:
לא קיבלנו שום נתון גיאוגרפי, דמוגרפי או פילוסופי בנוגע לשאלה הדמוגרפית.
גבי לסקי:
הנושא הזה לא נדון כחלק מהצעת החוק הקיימת, לכן, כבוד היושב ראש, מדובר בנושא חדש לחלוטין שאי אפשר למזג, להצמיד.
גבי לסקי:
אם הוועדה הזאת תיתן גושפנקא לצרף נושא שאינו קשור להצעת החוק, נפתח פתח בכל דבר חקיקה שעובר בקריאה ראשונה לשנות אותו באופן שמשנה את המהות, את הבסיס של החקיקה, ואז לא תהיה ודאות חקיקתית ואת כל הליכי החקיקה של הכנסת אנחנו עושים פלסטר.
גבי לסקי:
אין לקבל את סעיף המטרה כחלק מההצעה.
גבי לסקי:
השאלה אם חבר הכנסת רוטמן מסכים להצמדה או לא מסכים זו בכלל לא השאלה.
גבי לסקי:
העניין הוא שזה לא ממן העניין של החוק המוצע, אפילו לא של המציעים עצמם.
גבי לסקי:
זה מן ניסיון להרכיב הסכמות פוליטיות לא על דרך המלך, דרך הפרת התקנון של הכנסת, דרך הפרת הליכי החקיקה ודרך הכנסת נושאים שאינם קשורים לחקיקה בדלת האחורית, הפסולה והלא חוקית.
מיכל רוזין:
אני מצטרפת לכל דבריה של חברתי הגאונה חברת הכנסת גבי לסקי.
מיכל רוזין:
אני רוצה לדבר על סעיף המטרה.
מיכל רוזין:
תחילתו של החוק בטיעון בטחוני.
מיכל רוזין:
הוא עבר לוועדת חוץ וביטחון ששם הביאו את השב"כ ואת המשטרה כדי לתת את הטיעונים הביטחוניים, אבל בסוף גבר עליכם היצר, כמו שקורה לרבים מכם, ולא הסתפקתם בלהשאיר את החוק סביב המהות של הגנה ביטחונית.
מיכל רוזין:
השרה שקד, ואני מזכירה לכם שכל התבטאות כזאת היא בסופו של דבר תכלית החוק וההסבר לו, וגם שר החוץ וראש הממשלה החליפי טענו שאין ספק שמטרתו של החוק היא דמוגרפית, היא לא רק ביטחונית.
מיכל רוזין:
במהלך הדיונים האלה נאמר בצורה חד משמעית שמדובר פה על עניין דמוגרפי, בטח ובטח כשניסיתם להכניס את דור ב' שלא קשור לאיחודי משפחות, בטח ובטח כשפשוט גלשתם מהעניין הביטחוני.
מיכל רוזין:
אני חושבת שהשיא של הדבר היה ההשתנה מהמקפצה בסעיף המטרה.
מיכל רוזין:
סעיף המטרה הוא סעיף שמנוגד לכל פסיקות בג"ץ עד היום.
שמחה רוטמן:
בג"ץ אומר לנו מה לחוקק?
מיכל רוזין:
ב-2003 הופיע המשנה ליועץ המשפטי לממשלה בוועדת הפנים, עורך הדין מני מזוז, שאמר כך: "מדובר בהצעת חוק לא פשוטה.
מיכל רוזין:
אין חידוש בעצם העובדה שהמדינה לוקחת לעצמה את שיקול הדעת להגביל כניסת זרים לתחומה, אפילו על בסיס של איחוד משפחות.
מיכל רוזין:
הייחוד של הצעת החוק הוא לא בשיקול הדעת, אלא בהוראה הגורפת שמתייחסת לאיחוד משפחות בין אזרחי מדינת ישראל לתושבי הרשות הפלסטינית.
מיכל רוזין:
ההוראה הזאת התקבלה על ידי הממשלה מטעמים ביטחוניים, בגלל התהליך המוגבר של השתקעות של עשרות אלפי פלסטינים במדינת ישראל".
מיכל רוזין:
זאת הייתה מהות החוק, זאת הייתה כוונתו, וגם כשהגיעו העתירות לבג"ץ חזרו השופטים, כולל השופט אדמונד לוי שבגללו העתירה נדחתה, שהמטרה היא מטרה ביטחונית בלבד.
מיכל רוזין:
ואני רוצה להקריא לך ממה שהשופט בדימוס אדמונד לוי כתב: "מדינת ישראל תהא מושתתת על יסודות החירות, הצדק והשלום לאור חזונם של נביאי ישראל, ותקיים שוויון זכויות חברתי ומדיני גמור לכל אזרחיה, בלי הבדל דת, גזע ומין.
מיכל רוזין:
אנו קוראים גם בתוך התקפת הדמים הנערכת עלינו זה חודשים לבני העם הערבי תושבי מדינת ישראל לשמור על שלום וליטול חלקם בבניין המדינה על יסוד אזרחות מלאה ושווה".
מיכל רוזין:
החסימה הגורפת של האפשרות להיכנס לישראל לבן/בת זוג של אזרח/ית ישראלים ללא מתן אפשרות לבדיקה אינדיבידואלית ולו המחמירה ככל שניתן על ידי מערכות הביטחון לא מעניקה משקל הולם ליחס שבין מידת הסיכון הביטחוני למידת הפגיעה בזכויות האדם.
מיכל רוזין:
בסעיף המטרה כתוב: "בשים לב להיותה של ישראל מדינה יהודית ודמוקרטית".
מיכל רוזין:
הדמוקרטיה לא מופיעה בהצעת החוק הזאת, אין פה את האיזונים הנדרשים.
מיכל רוזין:
תאמינו לי שחבר הכנסת בן ברק יושב ראש הוועדה ניסה להכניס את השינויים.
מיכל רוזין:
אני מזכירה לכם שהוא לא רק יושב ראש ועדת חוץ וביטחון, הוא גם היה סגן המוסד.
מיכל רוזין:
הוא דיבר באופן שוטף לאורך כל החקיקה עם רשויות הביטחון, ביניהם השב"כ שאחראי על יישום החוק.
מיכל רוזין:
הוא קיבל מהם אישורים ברורים לכך שאחרי 15 שנה אנשים יכולים לעבור מאישור מת"ק לתושבות ארעית, מה שמעניק להם את הזכות לקבל תנאים הומניטריים, לחיות פה, מאפשר לאימא ואבא להיות רשומים כהורים של הילדים שלהם, מאפשר להם ללכת עם הילדים שלהם לבית חולים.
מיכל רוזין:
אנחנו מדברים על רישיון נהיגה, על לטוס עם המשפחה לחו"ל, על יכולת לעבוד כרוקחת, כרופאה, לא להיות מוגבלת מכיוון שהיא באישור שנחשב, כמו שאמרו לנו במשרד הפנים, כמו אישור תייר.
מיכל רוזין:
בזמנו, אני מזכירה לך פינדרוס, שכשרצו למנוע ממבקשי מקלט, ואכן מנעו, רישיון נהיגה, הגיעו חברי הכנסת החרדים לוועדת חוקה ונלחמו נגד ההחלטה הזאת, כי הם אמרו: יש לנו הרבה אנשים שבאים לפה כתיירים ונשארים פה חצי שנה, שמונה חודשים כדי ללמוד בישיבה.
מיכל רוזין:
שינינו את זה, הקלנו עליהם, הם יכולים להחזיק ברישיון נהיגה ישראלי.
מיכל רוזין:
לא דרשנו מהם לעשות עלייה ואת כל הפרוצדורה, אפשרנו להם את זה.
מיכל רוזין:
המקומות האלה שבהם אנחנו יכולים להיות הומניטריים, שבהם אנחנו יכולים להיות דמוקרטיים ולהיטיב הוצעו בוועדה, אבל לצערי הרב שלושת המתמזגים סירבו בתוקף מכיוון שכל רצונם היה להקשות, להקשיח.
מיכל רוזין:
הגיע הזמן לפקוח את העיניים ולהגיד שכמו שאנחנו מבינים את הצורך הביטחוני לשמור על מדינת ישראל, וכולנו רוצים ביטחון, כולל אוסאמה וכולל ווליד, כך אנחנו רוצים גם מדינה דמוקרטית.
מיכל רוזין:
הדמוקרטיה שעליה נלחמנו בשלוש השנים האחרונות שתמשיך להתקיים לא תתקיים אם אנחנו נמשיך כל הזמן לכרסם ביסודות הדמוקרטיה שלנו.
מיכל רוזין:
חלק מהביטחון של מדינת ישראל הוא בהיותנו מדינה דמוקרטית.
מיכל רוזין:
זה מה שנותן לנו את הכוח, זה מה שנותן לנו את היכולת להמשיך לשלוט פה שלטון נכון, צודק, שלטון חוק.
אוסאמה סעדי:
נושא חדש זה נושא שלא היה בהצעת החוק המקורית, בין אם היא ממשלתית ובין אם היא פרטית.
אוסאמה סעדי:
בנוסח האחרון לפני אישורו בשנייה ושלישית הובא משהו אחר לגמרי שלא היה מלכתחילה.
אוסאמה סעדי:
אני מפנה אותך ואת חברי הוועדה הנכבדים לנוסח הממשלתי, כשהנוסח הממשלתי מתחיל בסעיף של ההגדרות.
אוסאמה סעדי:
זה אותו נוסח שהיה במשך כמעט 20 שנה מאז שנחקק בפעם הראשונה ב-2003 החוק כהוראת שעה.
אוסאמה סעדי:
לא היה בו שום שינוי במשך כל השנים האלו.
אוסאמה סעדי:
לא בתקופת של ראש ממשלה כזה או ראש ממשלה אחר, לא בממשלות של הליכוד או של העבודה.
אוסאמה סעדי:
החוק הזה גם עבר את בית המשפט העליון אך ורק מכיוון שמדובר בהוראת שעה לשנה.
אוסאמה סעדי:
חמישה שופטי עליון מכובדים קבעו שמדובר כאן בפגיעה בזכויות יסוד, בזכות היסוד לכבוד מכוח חוק יסוד כבוד האדם וחירותו שמכוחה קמה הזכות לחיי משפחה.
אוסאמה סעדי:
חמישה שופטים אמרו שיש פגיעה שעומדת בפסקת ההגבלה ושאין פגיעה מעל מה שנדרש.
אוסאמה סעדי:
היה שופט שהכריע את הכף בכך שאמר:
אוסאמה סעדי:
אכן מדובר בפגיעה בזכות יסוד ובפגיעה לא מידתית ומעל הנדרש, אבל מכיוון שמדובר בהוראת שעה למשך שנה נעביר את זה.
אוסאמה סעדי:
בית המשפט העליון לא פסל את החוק רק בגלל שמדובר בהוראת שעה זמנית.
אוסאמה סעדי:
מהבוקר ומאתמול אנחנו שומעים את גבי לסקי אומרת שהזמני הפך לקבוע.
אוסאמה סעדי:
כל שנה הביאו את אותו נוסח.
אוסאמה סעדי:
לא שינו כהוא זה תג או פסיק, כי אמרו שבית המשפט העליון אישר את הנוסח הזה.
אוסאמה סעדי:
שרת הפנים, עוד בניסיון הראשון שלה ביולי להעביר את החוק הזה, אמרה שהיא לא משנה שום פסיק, גם אם היא מגיעה להסכמות כאלו או אחרות, כי זה הנוסח שהצביעו עליו במשך כמעט 19 שנה.
אוסאמה סעדי:
במשמרת שלכם אתם משנים את החוק הזה באופן הדרסטי ביותר.
אוסאמה סעדי:
זה לא עוד סעיף, אדוני היושב-ראש, זה לא עוד סעיף טכני שאפשר להגיד: תשמע, עברו 20 שנה, יש דברים טכניים שצריך לעשות התאמות, שינויים, פה ושם.
אוסאמה סעדי:
רק עכשיו נזכרתם שצריך סעיף מטרה?
אוסאמה סעדי:
בכל שש או שבע הכנסות שהיו אף אחד לא מצא לנכון להגיד שיש פה לקונה, שיש פה חסר.
יצחק פינדרוס:
בשביל זה יש ממשלת שינוי.
אוסאמה סעדי:
סעיף המטרה הזה הוא לא ממשלת שינוי, כי זה אתם שהייתם 20 שנה בממשלה.
וליד טאהא:
הממשלה הזאת התכוונה שיהיה שינוי לטובה, אבל יש מישהו שמפעיל עליה סחיטה באיומים.
גבי לסקי:
כבוד השופטת מרים נאור, זכרה לברכה, שדווקא דחתה את העתירות, אמרה כך: "בחלק מפסקי הדין של חבריי, כמו גם בכתיבה אקדמית בעקבות פסק הדין בעתירות קודמות, ישנה התייחסות לשאלה: האם תכליתו של החוק היא שמירה על הביטחון או תכליתו הנסתרת היא תכלית דמוגרפית.
גבי לסקי:
בפסק הדין הקודם עמדנו בהרחבה על כך שתכליתו של החוק היא ביטחונית.
גבי לסקי:
גם אם מתומכי החוק בכנסת תמכו ממניעים דמוגרפיים, אין בכך כדי לשנות את תכליתו האובייקטיבית של החוק".
גבי לסקי:
כל פסקי הדין, כל החקיקה נעשתה מתכלית ביטחונית.
גבי לסקי:
בהמשך כותבת הנשיאה בייניש: "השופט לוי, למרות שהצטרף לעמדה לפיה החוק פוגע בזכויות לחיי המשפחה ובזכות לשוויון פגיעה שאינה מידתית, קבע כי יש לדחות את העתירות ולהותיר את ההסדר הקיים על כנו על מנת לאפשר למשיבים להעמיד בתוך תשעה חודשים הסדר משופר שיצמצם את הפגיעה בזכויות האמורות".
גבי לסקי:
לא רק שלא עומדים עכשיו בכוונה של בית המשפט ובעמדה שמדובר בחוק ביטחוני, גם הסעיף הזה מרחיב את אפשרות הפגיעה.
אוסאמה סעדי:
אף פעם לא כתבו סעיף מטרה.
אוסאמה סעדי:
זה לא בגלל ששרי פנים קודמים, ועדות פנים או הוועדות שהאריכו משנה לשנה את החוק הזה לא חשבו על כך, אלא כי הפסיקה הקיימת וההלכה הפסוקה, הידועה, הענפה והמושרשת בפסיקה של בית המשפט העליון ובתי המשפט המחוזיים שדנים בעתירות המינהליות האלו של איחוד משפחות זה ששיקול הדעת של שר הפנים הוא רחב, הוא שוקל את כל השיקולים.
אוסאמה סעדי:
תראו לי מתי בית המשפט התערב בהחלטות של שר הפנים, בין אם זה גירוש, לא גירוש, כניסה לישראל, אי כניסה לישראל.
אוסאמה סעדי:
לא מתערבים.
אוסאמה סעדי:
מה אתם עכשיו עושים?
אוסאמה סעדי:
אתם מצמצמים את שיקול הדעת של שר הפנים, אתם אומרים לו: אתה שוקל רק את השיקולים של מדינה יהודית ודמוקרטית.
אוסאמה סעדי:
מאז 2003 אתם אומרים, ובית המשפט העליון קיבל את העמדה שלכם, שהמניע והמטרה של החוק הזה היא ביטחונית.
אוסאמה סעדי:
למה אתם עכשיו באים וקובעים את העניין הביטחוני?
אוסאמה סעדי:
זה קיים.
אוסאמה סעדי:
למה אתה צריך לבוא ולהגיד שיש ספקות על זה?
אוסאמה סעדי:
חבר הכנסת האוזר, אתה יודע שיש את סעיף 8 בחוק, שזה הלב של הוראת השעה הזאת מאז 2003 שעל בסיסה יש את הבדיקות ואת חוות הדעת של גורמי הביטחון.
אוסאמה סעדי:
כאשר יש סירוב ביטחוני, מניעה ביטחונית או מניעה משטרתית זה כבר עילה לסירוב של איחוד משפחות.
אוסאמה סעדי:
מספיק שיש תיק תלוי ועומד כדי להיות מסורב.
אוסאמה סעדי:
כל השיקול הביטחוני נמצא בתוך החוק, נמצא בסעיף 8.
אוסאמה סעדי:
מכיוון שאתם רוצים להכניס את האלמנט הדמוגרפי הכנסתם את הסעיף הזה.
אוסאמה סעדי:
חבר הכנסת האוזר, רצית מעבר למדינה יהודית ודמוקרטית, וגם דיברת על זה בוועדות, להכניס את חוק הלאום.
אוסאמה סעדי:
סעיף המטרה לא נחוץ, לא צריך אותו, הוא כבר קיים בחוק.
אוסאמה סעדי:
אם השיקול הביטחוני עמד מאחורי סעיף המטרה, זה שיקול שכבר קיים ואושר על ידי בית המשפט העליון.
אוסאמה סעדי:
אין בנוסח הממשלתי ובנוסחים הפרטיים סעיף מטרה, אז למה אתם מכניסים אותו עכשיו?
אוסאמה סעדי:
מטרה: תוספת חדשה.
אוסאמה סעדי:
זה לא שהיועצים המשפטיים אמרו שזה נחוץ או שהם מבקשים, אלא מדובר בכמה חברי כנסת שאמרו: יאללה, הזדמנות לסחוט עד תום.
אוסאמה סעדי:
זה סעיף שברור שהוא נושא חדש.
צבי האוזר:
שמענו דיון מעמיק ורצוף בו נפרסו בפנינו כל הטיעונים כנגד הטענה הזאת, ואכן הדברים יצטרכו להישקל בכובד ראש ואז נצביע ונכריע.
צבי האוזר:
ראשיתו של הדיון בפני הכנסת בעניין הזה היה ב-2003.
צבי האוזר:
יפים דבריה של חברת הכנסת רוזין שציטטה מהדיון בוועדת הפנים מ-2003.
צבי האוזר:
מני מזוז דיבר אז על מה היו הסיבות לחקיקת אותו חוק.
צבי האוזר:
הוא ציין במפורש השתקעות של כ-130,000, 140,000 פלסטינים כתוצאה ממצוקה ואירועים ביטחוניים שהיו דאז.
צבי האוזר:
ההערה הזאת איננה הערת אגב, זה לא משהו שמישהו מנסה להסתיר.
צבי האוזר:
כשמסתכלים על הפרוטוקול מ-2003 שבסופו הוסדר החוק הזה, אפשר להבין מה הם מטרותיו, מה כוונתו של החוק, מה באו לתקן, על איזה אינטרסים לאומיים באו לשמור.
צבי האוזר:
הסעיף הזה נדון בוועדה דאז הלוך וחזור.
צבי האוזר:
זה הוצג על ידי חברי הוועדה, זו לא הייתה הערת שוליים.
צבי האוזר:
אני מקבל את הקונבנציה שהחוק בעיקרו הוא ביטחוני, אבל אי אפשר להגיד ב-2022 שהכנסת תעשה פלסטר לאינטרס הציבורי, תסתיר פניה בפני הציבור הישראלי ותחשוב או תנסה להציג את החוק הזה כמי שמגן על אינטרסים ביטחוניים צרים מבלי להגיד כאן על השולחן את מה שנאמר על ידי השב"כ שהציג את זה לראשונה בדיון הנוכחי, מה שלא היה בדיונים של ה-19 שנים האחרונות, את שיקולי ביטחון הנובעים מהמצב הביטחוני שנוצר ב"שומר חומות".
וליד טאהא:
הדוחות והממצאים הונחו בפני חברי הכנסת.
וליד טאהא:
למה אתה לא אומר שלא היה?
צבי האוזר:
הוא היה.
וליד טאהא:
כשהוא היה יו"ר ועדת חוץ וביטחון היינו אצלו בוועדה והנתונים של השב"כ היו על השולחן.
צבי האוזר:
הנתונים של השב"כ תמיד על השולחן, אבל הנתונים של השנה הזאת הם נתונים אחרים, הם נתונים שמוסיפים ממד רלוונטי לשיקול הביטחוני ומבהירים מה הוא האינטרס הציבורי כשאנחנו אומרים "שיקול ביטחוני".
צבי האוזר:
אי אפשר לקחת את השיקול הביטחוני, לרדד אותו, לטשטש אותו ולפגוע באזרחי ישראל.
צבי האוזר:
אנחנו מחויבים בחוק הזה להגן על אזרחי ישראל מפני סכנות ביטחוניות בהקשרם הנוכחי, כפי שהם מתפתחים מעת לעת.
אוסאמה סעדי:
20 שנה לא היה?
צבי האוזר:
השב"כ הציג בפני הוועדה הזאת שני נתונים שאני מבקש לחדד, אדוני היושב ראש, כי מדברים פה על נושא חדש, על כך שזה לא היה וזה לא קשור לביטחון.
צבי האוזר:
זה גם לא נושא חדש, וזה גם בלב ליבת ההקשר הביטחוני.
צבי האוזר:
10% מהמתפרעים ב"שומר חומות" הם אנשים עם זיקה לאזור, הם אנשים שהם בגדר הדיון שאנחנו דנים בחוק הזה באשר למעמדם במדינת ישראל.
צבי האוזר:
26% מהפרעות לאחר "שומר החומות", פרעות הנגב, הם אנשים בעלי זיקה לאזור, הם אנשים שאנחנו דנים במעמדם בחוק הזה.
וליד טאהא:
"האזור" זה השטחים הכבושים, נכון?
וליד טאהא:
איזה אזור?
צבי האוזר:
אנחנו מישירים מבט לעיניים של תושבי הנגב ושואלים אם החוק הזה לא צריך לטפל, לא צריך להגדיר ולא צריך לחדד את אותן סכנות עדכניות לביטחון ולאינטרסים הביטחוניים הלאומיים כפי שבאו לידי ביטוי.
צבי האוזר:
אם נסתיר מבט מהעניין הזה אנחנו נחטא לתפקידנו כמחוקקים, נפקיר את ביטחונם של אזרחי ישראל ונעדיף שיקולים אחרים שהם אינם ביטחוניים.
צבי האוזר:
סעיף המטרה בא לחדד את השיקול הביטחוני במופעו העדכני, הרלוונטי לסכנות ביטחוניות, מופעו הרלוונטי לאינטרסים הביטחוניים של מדינת ישראל, וזה מבוסס על חוות הדעת של השב"כ כפי שהוצגה בפני הוועדה, על פי נתונים שלא הופיעו עד היום.
צבי האוזר:
המופעים של "שומר חומות" הם קפיצת מדרגה בשאלת הביטחון הלאומי.
צבי האוזר:
אני יודע, ואני אומר את זה כמי שהיה יושב ראש לשעבר של ועדת חוץ וביטחון, ש"שומר חומות" מאתגר את מדינת ישראל מבחינה ביטחונית בהקשרים רחבים ורבים, וחלקם גם מסווגים, אבל אם יהיה דיון בבג"ץ באשר לשאלה מה ההקשר הביטחוני כפי שמופיע בסעיף המטרה, יוצגו גם נתונים אלה בהקשרם הרחב.
צבי האוזר:
אני רוצה להעיר הערה באשר לאותו שילוב של "בשים לב להיותה של ישראל מדינה יהודית ודמוקרטית".
צבי האוזר:
היותה של מדינת ישראל יהודית ודמוקרטית היא הגדרת הבסיס של השיטה.
צבי האוזר:
זאת התיבה המעצבת את עקרונות השיטה הישראלית.
צבי האוזר:
דנו על זה רבות, ואני ממליץ לכל חבריי לחזור ולקרוא את הבג"ץ על חוק-יסוד: ישראל - מדינת הלאום של העם היהודי.
צבי האוזר:
בית המשפט קבע בעקרונות האלה מה הוא הבסיס של כל ההסדר הישראלי.
צבי האוזר:
לבוא ולהגיד שאנחנו משלבים את זה בנושא כאילו מדובר בנושא חדש או כאילו מדובר באיזו שהיא התגנבות של הדברים, בעיני לא ראוי ולא יפה.
צבי האוזר:
אפילו הרמיזה שכאילו, רחמנא ליצלן, זה משקף אמירות הבאות לידי ביטוי מבחינה חוקתית-קונסטיטוציונית בחוק-יסוד: ישראל - מדינת הלאום של העם היהודי.