GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
צבי האוזר:
אני שואל את כל חברי הכנסת ההגונים כאן, האם מישהו היה מעלה על דעתו לקיים דיון בכנסת בחוק הזה או בחוק אחר ולטעון בהתרסה שהוגנבו לכאן עקרונות או רעיונות של כבוד האדם וחירותו.
צבי האוזר:
אם אנחנו אומרים שהחוק הזה הוא ביטחוני, הרי לא צריך לשקול שום שיקולים של כבוד האדם וחירותו, אבל לא יעלה על הדעת שלא נשקול שיקולי כבוד האדם וחירותו.
צבי האוזר:
מאז השינוי החוקתי, הקונסטיטוציוני במדינת ישראל אנחנו שוקלים את כל מרכיבי הליבה של החוקה הישראלית.
צבי האוזר:
כמו שאנחנו שוקלים הלכה למעשה בכל דבר ועניין את כבוד האדם וחירותו, כך אנחנו שוקלים בכל דבר ועניין את ההשלמה או המופע החוקתי של ישראל, שהרי החוקים האלה שזורים זה בזה ואין חוק אחד עדיף על השני.
צבי האוזר:
אף אחד לא יבוא ויגיד שזה התגנב, וגם אף אחד לא יבוא ויגיד שזה מטיל צל על איזו שהיא חקיקה.
צבי האוזר:
אין זכאות לאף חבר כנסת לעשות ליקוט חוקתי בחקיקה רגילה.
צבי האוזר:
חברת הכנסת רוזין וחברת הכנסת לסקי מזכירות לי באיך שהן מתייחסות לחוק-יסוד: ישראל – מדינת הלאום של העם היהודי חברים אחרים במשכן הזה שבזים ומבזים את כבוד האדם וחירותו, שחושבים שחוק יסוד כבוד האדם וחירותו איננו חלק מהחוקה הישראלית, איננו ראוי להיות חלק מהחוקה הישראלית ומעדיפים להתעלם ממנו, להוריד מסך כאילו לא היה.
צבי האוזר:
אינכם יכולים להחליט שזה חל וזה לא חל.
צבי האוזר:
אני טוען שחלים שניהם, ויפים הדברים שכתב בית המשפט.
צבי האוזר:
יושב בג"ץ בהרכב חסר תקדים של 11 שופטים ומחליט ברוב של 10 מול 1, לא של 6 נגד 5, מפרש ב-20 עתירות נגד חוק היסוד הזה.
צבי האוזר:
אני קורא לחבריי להישיר מבט למציאות ולהגיד: תם ונשלם, זאת החוקה, המעין חוקה ישראלית, אלה כלי העבודה שלנו כמחוקקים, נפרש אותם כחיים זה לצד זה - כבוד האדם וחירותו עם חוק יסוד ישראל כמדינת הלאום של העם היהודי.
צבי האוזר:
אין בזה כדי לפגוע במי שאיננו יהודי במדינת ישראל.
צבי האוזר:
החוק הזה בא להקל ובא להגן על זכויות יסוד של אזרחים ערבים שלצד השיקול הביטחוני שוקלים שיקולים אחרים.
צבי האוזר:
לבוא ולהגיד שזה לא קשור, שזה נושא חדש, שאי אפשר לשקול את זה?
צבי האוזר:
אם, רחמנא ליצלן, נכנסה התיבה יהודית ודמוקרטית לחקיקה, זה חוסר הבנה של ההסדר המכונן הישראלי, זו העלבה של מודל החוקה הישראלי?
צבי האוזר:
חברים, תדע הכנסת וידע הציבור שיש שינוי חוקתי מאז שנחקק החוק ב-2003.
צבי האוזר:
אנחנו גם נותנים את דעתנו ולוקחים ברצינות את הפסיקה, את המעטפת, ואנחנו גם מבססים כאן פסקת מטרה מוכוונת, הסדר ביטחוני מעודכן, רלוונטי שנותן מענה לאינטרס ציבורי ראשון במעלה של חיים.
מירי פרנקל שור:
הפצנו כך את הנוסח, על מנת להקל על חברי הכנסת, על מנת להגיע בשקיפות מרובה, על מנת להנגיש את כל השינויים.
מירי פרנקל שור:
מצאנו לנכון לכתוב "שינוי", או לכתוב "תוספת".
מירי פרנקל שור:
כמובן שזה רק בא להקל על חברי הכנסת.
מירי פרנקל שור:
לא העליתי אפילו על דעתי שיש בכך חריגה מגדר הנושא.
מירי פרנקל שור:
ממש לא.
שמחה רוטמן:
גם המילים "תוספת חדשה" לא ייכנסו לנוסח החוק.
מירי פרנקל שור:
בוודאי.
מירי פרנקל שור:
צריך שיהיה ברור מאליו שזאת אמירה טכנית לחלוטין.
מירי פרנקל שור:
עכשיו אני מבקשת לדבר על מה היא חריגה מגדר הנושא.
מירי פרנקל שור:
אני מבקשת לקרוא את סעיף 85(א) לתקנון הכנסת: "ועדה רשאית לתקן הצעת חוק שהיא דנה בה לפי פרק זה, ורשאית היא לתקן גם סעיפי חוק שלא נזכרו בנוסח הצעת החוק שאושר בקריאה הראשונה, ובלבד שהתיקונים לא יחרגו מגדר הנושא של הצעת החוק".
מירי פרנקל שור:
בואו רגע נגיד על מה אנחנו מסכימים.
מירי פרנקל שור:
אנחנו מסכימים שכאשר מגיעה הצעת חוק ממשלתית לוועדה של הכנסת, והפעם הזאת זו ועדת החוץ והביטחון, היא מתחילה לדון בהצעת החוק.
מירי פרנקל שור:
מי שמכיר אותי יודע שהרבה פעמים יצא לי לחלוק מחלוקות קשות עם הממשלה.
מירי פרנקל שור:
למה?
מירי פרנקל שור:
כי אני חושבת שלא נכון שהכנסת תקבל את הצעת החוק הממשלתית ככתבה וכלשונה.
מירי פרנקל שור:
הנורמה צריכה להיקבע בכנסת.
מירי פרנקל שור:
זה נכון שהכנסת תדון, תבחן, תטיל ספק בהנחות היסוד וגם תגיש תיקונים להצעת החוק.
מירי פרנקל שור:
אנחנו עכשיו מחדדים את השאלה: האם התיקונים שהוכללו בהצעת החוק חורגים מגדר הנושא של הצעת החוק, האם התיקונים שהוכנסו בסעיף המטרה חרגו מגדר הנושא, והאם הכנסה של סעיף המטרה הוא לא בגדר תיקון.
מירי פרנקל שור:
חבר הכנסת אוסאמה סעדי, אנחנו הולכים שנים בוועדות הכנסת ואנחנו יודעים שזאת לא הפעם הראשונה, לא הפעם השנייה ולא הפעם השלישית שזה נעשה.
מירי פרנקל שור:
כך היה ויהיה.
מירי פרנקל שור:
כשוועדה מחוקקת רואה שיש צורך לכלול סעיף מטרה, אנחנו עושים את זה בין הקריאה השנייה לקריאה השנייה והשלישית.
יצחק פינדרוס:
זה ההסתייגויות של סעדי לסעיף המטרה.
יצחק פינדרוס:
חצי מההסתייגויות שלו הן לסעיף המטרה.
גבי לסקי:
את יכולה לתת לי דוגמה?
מירי פרנקל שור:
בחוק הסמכת השב"כ, כיוון שזה היה חוק מורכב ביותר, רצינו לחדד - -
גבי לסקי:
אבל לא שיניתם את המהות.
גבי לסקי:
פה זה שינוי מהות.
צבי האוזר:
למה זה שינוי מהות?
צבי האוזר:
המהות היא ביטחונית.
מיכל רוזין:
בחוק המקורי אין סעיף מטרה.
שמחה רוטמן:
אתם טוענים שפסקת מטרה זה נושא חדש?
שמחה רוטמן:
אז תמחקו את כל ההסתייגויות שלכם לפסקת המטרה.
מירי פרנקל שור:
הכללתו של סעיף מטרה היא פרקטיקה בכנסת שהייתה בעבר ואני חושבת שהיא נכונה.
מירי פרנקל שור:
לפעמים המחוקקים רוצים להתוות את הדרך ולומר מה המצפן של הצעת החוק.
צבי האוזר:
בפרט לאור השינויים שראינו.
מירי פרנקל שור:
לפעמים אנחנו ממליצים או חברי הכנסת מבקשים שייכלל סעיף מטרה.
מירי פרנקל שור:
עכשיו אני רוצה לעבור לשאלה אם התיקון חורג מגדר הנושא של הצעת החוק.
מירי פרנקל שור:
"מטרתו של חוק זה לקבוע הסדרים מיוחדים בעניין אזרחות, רישיונות ישיבה או היתרי ישיבה בישראל לגבי תושבים של מדינות עוינות או של האזור.
מירי פרנקל שור:
." עד פה זה סיכום של כל הסעיפים בהם עוסקת הצעת החוק.
מירי פרנקל שור:
"בשים לב להיותה של ישראל מדינה יהודית ודמוקרטית באופן שיבטיח את השמירה על אינטרסים חיוניים ממלכתיים לביטחון הלאומי של המדינה".
מירי פרנקל שור:
בדקנו, לאור ההערות של חברי הכנסת, ועכשיו הצגנו לחברת הכנסת גבי לסקי את החקיקה שמופיעה בה התיבה "אינטרסים החיוניים לביטחון הלאומי של המדינה" בחוק השב"כ.
גבי לסקי:
כתוב שם נושא ממלכתי.
מירי פרנקל שור:
אנחנו מסתכלים על אינטרסים חיוניים, ממלכתיים לביטחון הלאומי של המדינה בהקשרים הביטחוניים של הסעיף, והוא אכן מופיע גם בחוק המל"ל בהיבט הביטחוני, כך שמבחינתי אין פה שום חריגה מגדר הנושא.
מיכל רוזין:
מה מהות ההגדרה "ביטחון לאומי של המדינה"?
מיכל רוזין:
גם כלכלה היא ביטחון לאומי של ישראל, גם חקלאות היא ביטחון ישראל.
מירי פרנקל שור:
הנושא של הביטחון הלאומי הוא אכן יותר רחב מביטחון המדינה, אבל מכיוון שלקחנו את התיבה הזאת מחקיקה ביטחונית זה יפורש בהתאם להיבט הביטחוני של הצעת החוק.
אוסאמה סעדי:
איך הוא פורש עד היום?
אוסאמה סעדי:
הרי החוק הזה הוא לא חוק שנולד אתמול, הוא קיים כבר 20 שנה.
אוסאמה סעדי:
בית המשפט ישב על המדוכה לא פעם אחת, לא פעמיים ולא שלוש.
צבי האוזר:
יש אתגרים ביטחוניים חדשים.
מירי פרנקל שור:
החוק חוקק ב-2003 ותוקן ב-2005 או ב-2007.
מירי פרנקל שור:
הוא לאורך השנים לא נפתח, מכיוון שהוא הוארך בדרך מאוד ייחודית.
מירי פרנקל שור:
הוא לא הגיע כהצעת חוק ונפתח, הוא הגיע ישר למליאת הכנסת.
מירי פרנקל שור:
במהלך הזמן יצרה ועדת הכנסת הליך שלפני שהוא מגיע למליאה מתקיים דיון בוועדה משותפת של ועדת החוץ והביטחון וועדת הפנים שהמליצה למליאה והמליאה אישרה.
מירי פרנקל שור:
עכשיו נפתח החוק ואפשר להכניס בו שינויים.
מירי פרנקל שור:
אנחנו צריכים לשאול את עצמנו אם התיקון חורג מגדר הנושא.
מירי פרנקל שור:
תיקון, מבחינתי, שחורג מגדר הנושא זה תיקון שיורד לשורשו של הליך החקיקה שאינו תקין.
מירי פרנקל שור:
לפי הדיון שהיה בוועדה שבו נדרשנו לתת מענה - -
אוסאמה סעדי:
מענה למה?
אוסאמה סעדי:
משהו היה חסר?
אוסאמה סעדי:
מה היה חסר בחוק?
צבי האוזר:
היה חסר עדכון ההסדר אל מול האתגרים הביטחוניים.
מירי פרנקל שור:
בדיון שהתקיים בוועדת החוץ והביטחון ניתן המענה.
מירי פרנקל שור:
מבחינתי עכשיו אנחנו נמצאים בטענת נושא חדש בוועדת הכנסת.
אוסאמה סעדי:
זה נדון בוועדת חוץ וביטחון לא מכיוון שזה נושא ביטחוני, מכיוון שלא רציתם שזה יידון בוועדת הפנים.
אוסאמה סעדי:
את יודעת שאף פעם החוק הזה לא נדון בוועדת חוץ וביטחון לבד, זה תמיד היה בוועדת הפנים או בוועדה המשותפת לוועדת חוץ וביטחון וועדת הפנים.
גבי לסקי:
ה-National security זה גם ייצוא נפט, גם העדר מזון, גם העדר חיסונים.
גבי לסקי:
כשאתה נותן את הנושא הרחב הזה, אתה מכניס דברים שהם לא מן העניין, שלא נדונו בבג"ץ או בחקיקה קודמת וגם לא קיבלנו נתונים עליהם, לכן זה כן נושא חדש.
מירי פרנקל שור:
החוק נפתח ואפשר היה להכניס תיקונים.
מירי פרנקל שור:
אנחנו לא נמצאים כרגע בדיון על מדוע הוועדה החליטה לכלול את הביטחון הלאומי של המדינה, אנחנו מתמקדים בשאלה אם נושא האינטרסים החיוניים לביטחון הלאומי של המדינה חורג מהצעת החוק.
מירי פרנקל שור:
לעמדתי, לפי סעיף 85 לתקנון הכנסת, הוספת התיבה "אינטרסים חיוניים לביטחון הלאומי של המדינה" אינה חורגת מגדר הנושא, היא לא נושא חדש, היא בהחלט בסמכות הוועדה.
וליד טאהא:
אבל כשאת באה לפרוט את זה לפרטים את לא תדעי להגיד לי את הפרטים.
וליד טאהא:
אלה מונחים כלליים למדי שבאמצעותם אפשר לעשות כל מה שרוצים.
וליד טאהא:
הדיון הזה הוא דיון חשוב, כי הולכים להשתמש בדיון הזה גם בבתי המשפט.
וליד טאהא:
מירי, אני רוצה להזכיר לך שלפני שהחוק הזה הגיע אך ורק לוועדת חוץ וביטחון מישהו ניסה להעביר את החוק איך שהוא היה.
וליד טאהא:
לא היה חסר בחוק כלום, רם, החוק היה מושלם.
וליד טאהא:
מישהו ניסה להעביר אותו איך שהוא, אבל רוטמן והחבורה שלו הפילו אותו.
וליד טאהא:
השינוי שנמצא עכשיו הוא סחיטה באיומים של רוטמן, זה לא השינוי שהממשלה רצתה להעביר.
וליד טאהא:
תמיד אמרנו שהגזענות מכובסת במילים יפות.
וליד טאהא:
דיברו פה כל מיני מלומדים על גזענות, רק שהיא מכובסת במילים יפות.
וליד טאהא:
גם אם אתה משקר 100 פעמים השקרים שלך לא הופכים לאמת.
וליד טאהא:
גם אם אתה מנסה להסביר גזענות במילים יפות, הגזענות היא גזענות כלפי אלה שהיא מופעלת עליהם, לא משנה מה אתה תקרא לזה.
וליד טאהא:
על פי ההיגיון של מירי היועצת המשפטית גם בחוק הקורונה היינו צריכים להגיד: בשים לב לאינטרסים החיוניים והביטחוניים של המדינה, וגם בחוק החיסונים היינו צריכים להגיד: בשים לב לישראל כיהודית ודמוקרטית.
וליד טאהא:
בית המשפט העיר על השקר בשימוש במילים "היבטים ביטחוניים", וגם השופטים כתבו שברור שההיבט הדמוגרפי הוא ההיבט הבולט מאחורי החוק, מה שאני חושב שהזוי כי האנשים נמצאים בשטח.
וליד טאהא:
אפילו איום דמוגרפי אין פה, כי האנשים נמצאים בשטח.
וליד טאהא:
אין משהו שמסביר את הדבר המכוער הזה חוץ מהמילה "גזענות".
וליד טאהא:
זה לא ביטחון ואפילו לא דמוגרפי, זה פשוט רצון להתעמר באחר ולהפעיל נגדו כלים דיקטטוריים.
וליד טאהא:
אתה לא יכול לטעון שאין נושא חדש כאשר המליאה ניסתה להעביר את הנוסח הישן ונכשלה.
וליד טאהא:
הרי היה נוסח שלא כלל את התוספת החדשה, תוספת שהסבירה מירי כמשהו פרוצדוראלי.
וליד טאהא:
היה נוסח שנפל.
וליד טאהא:
למה היה צריך לבוא ולעשות את הסדר החדש הזה ואחרי זה לטעון שזה לא נושא חדש?
וליד טאהא:
אוסאמה, מיכל, גבי, אנחנו לא טוענים לנושא חדש, כי זה כבר נושא חדש.
וליד טאהא:
אותו רם בן ברק ואותה קואליציה רצו להעביר את הנוסח הקודם שלא כלל את התוספת החדשה, אבל הם נכשלו.
וליד טאהא:
אחרי שהם נכשלו מישהו הפעיל על החלקים מהקואליציה סחיטה באיומים כדי להביא לחוק הרבה יותר גרוע ממה שהיה.
וליד טאהא:
המישהו הזה הצליח.
וליד טאהא:
הולכים איתו עם כל הדרישות, העיקר שלא יכעס ולא יחזור בו, כי אם הוא יחזור בו, חס ושלום, השמיים יתהפכו.
וליד טאהא:
הכנסת, רוטמן, לא יכולה לעצום עיניים מפני גזענים, כי גם אם היא תעשה זאת עכשיו היא תצטרך להתמודד עם זה קשות בעתיד.
וליד טאהא:
עדיף שהיא לא תעצום עיניים.
וליד טאהא:
כבר היום רואים את הפנים המכוערות של הגזענות, את מה שהיא עושה כלפי כל האנשים התמימים האלה – ילדים, נשים, חסרי כל שלא מהווים שום איום על אף אחד.
וליד טאהא:
לטפל בבעיה שלהם בהיבטים של "בשים לב לאינטרסים חיוניים של מדינת ישראל" זה הדבר ההזוי ביותר שאפשר לשמוע אי פעם.
וליד טאהא:
פעם טיפלו בנו בשם הביטחון.
וליד טאהא:
קראתי פעם ספר, ואני לא זוכר את שם העורך שלו, שקוראים לו "בשם הביטחון".
וליד טאהא:
עשו את כל התועבות שבעולם בשם הביטחון, בשם טיעונים ביטחוניים ובשם מושגים כלליים שלא ניתן לפרט אותם, שלא ניתן לכמת אותם.
וליד טאהא:
אמרה פה מיכל בצדק שכלכלה חזקה זה חלק מביטחון לאומי, שלכידות חברתית זה חלק מביטחון לאומי.
וליד טאהא:
דרך אגב, רוטמן יכול לחשב את האוכלוסייה הערבית כחלק מהביטחון הלאומי.
שמחה רוטמן:
בוודאי שהאוכלוסייה הערבית היא חלק מהביטחון הלאומי.
שמחה רוטמן:
כשאנחנו שומרים על הביטחון הלאומי של מדינת ישראל אנחנו שומרים על כל האזרחים הישראלים.
וליד טאהא:
אני שמח שזה עושה אצלך עניין, אבל אתה משתמש בזה סלקטיבית איפה שזה מתאים לך.
וליד טאהא:
איפה שאני לא חלק אז אני איום, אם אתה רוצה, כולל העובר ברחם אימו שהוא איום, כמו שאמר שלמה קרעי והיושב-ראש שמע אותו.
וליד טאהא:
הוא אמר שהילד בן החודשיים הוא איום, הוא טרוריסט.
וליד טאהא:
אתה לא מחליט עבור הילד הזה שהוא טרוריסט, כי מי אתה שתקבע מי טרוריסט, מי לא טרוריסט.
וליד טאהא:
יש פה שיגעון אחד מוחלט שלא צריכים לעצום עיניים ממנו.
וליד טאהא:
לא משנה שזה קצת באיחור, אבל באיחור להתעשת ולפתוח עיניים עדיף על לעצום עיניים וללכת אחרי רוטמן לתהום.
שמחה רוטמן:
אנחנו חרגנו פה מטענת נושא חדש לנושא חדש לגמרי.
שמחה רוטמן:
במקום לדון בשאלה האם פסקת מטרה היא נושא חדש, האם המכסות הם נושא חדש, אנחנו דנים בטענות כנגד החוק.
שמחה רוטמן:
אנחנו אמורים לעסוק עכשיו בשאלה אם הדברים האלה הם נושא חדש, כן או לא.
שמחה רוטמן:
פסקת המטרה איננה נושא חדש.
שמחה רוטמן:
הם טוענים שמדובר בניסוח של חוק הלאום.
שמחה רוטמן:
אני לא הפניתי לחוק יסוד חוק הלאום, כי בדרך כלל לא מפנים לחוקי יסוד.
שמחה רוטמן:
כל החוקים של מדינת ישראל, כולל גם החוק הזה, אמורים להיות מיושמים ומפורשים בהתאם לחוקי היסוד, כולל חוק הלאום, ולכן לא צריך לכתוב את חוק הלאום.
שמחה רוטמן:
יש פה מטרות ספציפיות לחוק, יש פה פסקת מטרה שהוספה.
שמחה רוטמן:
היא נוסחה בוועדה, נדונה.
גבי לסקי:
מה המטרה של החוק?
שמחה רוטמן:
דיון מאוד מעניין, אבל לא קשור לסוגיה.
שמחה רוטמן:
כל טענות הנושא החדש שהועלו פה הועלו מסיבות טקטיות, עד כדי כך שבאו ואמרו שלהוסיף סעיף מטרה לחוק זה נושא חדש.
שמחה רוטמן:
אמרו את זה אותם אנשים שמתוך 50,000 ההסתייגויות שלהם בערך 10,000 אם לא 20,000 הן על להוסיף פסקת מטרה לחוק.
שמחה רוטמן:
אם להוסיף פסקת מטרה זה נושא חדש, בואו נמחק את כל ההסתייגויות האלו.
גבי לסקי:
אני מוכנה להוריד את ההסתייגויות אם תוריד את סעיף המטרה.
שמחה רוטמן:
יש תופעה של חברי כנסת שיושבים פה ומדברים לפרוטוקול של בג"ץ.
שמחה רוטמן:
הם לא מנסים לשכנע, הם לא מנסים לדון, הם מנסים לדוג טקסטים, להכניס טקסטים, כדי שאחר כך כששופטי בג"ץ ירצו, כמובן בהתאם לרצונותיהם החפים מכל נגיעה פוליטית, הם יוכלו להשתמש בזה שנאמר בוועדה ככה, בזה שמישהו ענה ומישהו לא ענה.
שמחה רוטמן:
הדיונים בוועדת הכנסת ממוקדים בשאלה: האם מדובר בנושא חדש, האם מדובר בחריגה ממסגרות החוק, לא בכל התזות נגד החוק.
שמחה רוטמן:
שופטי בג"ץ היקרים הקוראים פרוטוקול זה, ככל שברצונכם לדעת מדוע נוסחה פסקת המטרה כפי שהיא ומדוע הוכנסו כל הסעיפים לחוק, אנא עיינו בפרוטוקול ועדת חוץ וביטחון של הכנסת ותחסכו לעצמכם הרבה מאוד זמן.
יצחק פינדרוס:
הייתי פה בדיון שהוחלט לאיזו ועדה לשלוח את הצעת החוק.
יצחק פינדרוס:
מעניין שאחמד טיבי, ווליד וכל הסיעות טענו את אותן טענות שהם טוענים עכשיו כשהם טוענים נושא חדש.
יצחק פינדרוס:
הם לא טענו משהו אחר, הם טענו את אותן טענות.
אוסאמה סעדי:
על סעיף המטרה?
יצחק פינדרוס:
פשוט מדהים איך סיעת מרצ טענה את אותו דבר, איך היא הצביעה במליאה בקריאה ראשונה נגד מאותן סיבות.
יצחק פינדרוס:
פשוט מגוחך לבוא חודשיים אחרי לאותה ועדה ולשמוע את אותם נאומים, את אותו פאתוס על אותם מסכנים, על אותם דברים ועל אותה גזענות.
יצחק פינדרוס:
את אותן טענות בדיוק טוענים בנושא חדש.
יצחק פינדרוס:
זה פשוט תיאטרון האבסורד והבלתי מתקבל על הדעת.
מנסור עבאס:
האם סביר להגיד שעל סמך הניסוח שיש במטרת החוק יכול חבר הכנסת שמחה ואחרים לטעון שהשיקול הביטחוני הוא לא השיקול היחיד שעומד בבסיס החוק הזה?
מירי פרנקל שור:
אני אומר לכם מה אמרתי בוועדה.
מירי פרנקל שור:
ליבתו של החוק שחוקק בשנת 2003 זה סעיף 8, וסעיף 8 הוא סעיף המניעה הביטחונית.
מירי פרנקל שור:
המניעה הביטחונית וחוות דעת נוספות של גורמי ביטחון שונים הם אשר עומדים בבסיס הצעת החוק.
מירי פרנקל שור:
חוק האזרחות והכניסה לישראל (הוראת שעה) הוא בעצם ענף של חוק האזרחות וחוק הכניסה לישראל.
מירי פרנקל שור:
אמרתי בוועדה שהתוספת של מדינה יהודית ודמוקרטית אכן מעוררת קושי כי אנחנו לא יודעים מה תהיה הפרשנות.
מירי פרנקל שור:
אמרתי שצריך לקשור סעיפים בהצעת החוק לסעיפי המטרה.
מירי פרנקל שור:
אין ספק שלהיבט הביטחוני כל הסעיפים קשורים, אבל לפסקה של היותה ישראל מדינה יהודית ודמוקרטית היה צריך יותר, אם רוצים שהיא תהיה במדרג שווה, לקשור את סעיפי החוק, אבל זאת החלטת הוועדה.
ניר אורבך:
זה חורג מגבולות הגזרה של הדיון כאן.
ניר אורבך:
הדיון כאן מתמקד בשאלה: האם סעיף המטרה שהוסף פה לחוק הוא נושא חדש.
ניר אורבך:
אנחנו נעבור כרגע להצבעה בנוגע לסעיף המטרה.
אוסאמה סעדי:
התייעצות סיעתית.
ניר אורבך:
אנחנו מחדשים את ישיבת הוועדה ועוברים להצבעה.
ניר אורבך:
מי בעד להגדיר את הנושא כנושא חדש, ירים את ידו?
וליד טאהא:
רביזיה.
גבי לסקי:
רביזיה.
ניר אורבך:
אנחנו עוברים לטענת נושא חדש על סעיף 8א, על ביטול רישיון או היתר.
ניר אורבך:
טענו נושא חדש חברי הכנסת אוסאמה סעדי, מיכל רוזין וחברת הכנסת גבי לסקי.
ניר אורבך:
אוסאמה סעדי, בבקשה.
אוסאמה סעדי:
מדובר בתוספת חדשה שלא הייתה בחוק הממשלתי ובשלוש הצעות החוק הפרטיות.
אוסאמה סעדי:
מכיוון שנותנים ביד אחת הקלה, רוצים לתת ביד השנייה הקשחה.
אוסאמה סעדי:
ההקלה, לפי מה שנטען על יו"ר ועדת חוץ וביטחון, היא לפי סעיף 3א רבתי – שמי שהגיע לגיל 50 ויש לו אישור שהייה כדין ל-10 שנים יקבל שדרוג לרישיון ישיבה ארעי.
אוסאמה סעדי:
סעיף 3א לא נותן תוספת או שיפור למצב הקיים היום, נהפוך הוא – ההנחיות שנתנה שרת הפנים שנכנסו לתוקף ומיושמות בפועל החל מ-1.2 מדברות על גיל 50 ועל מי שמחזיק רישיון שהייה כדין חמש שנים ומעלה.
אוסאמה סעדי:
זה המצב היום.
רם בן ברק:
אבל זה נקבע בכמות.
אוסאמה סעדי:
לא, ההנחיות הן לגבי כל מי שהגיע לגיל 50 ויש לו היתר שהייה כדין מעל חמש שנים, הכל בכפוף לבדיקה ביטחונית.
אוסאמה סעדי:
אם יש מניעה ביטחונית, אז גם אם הוא מעל גיל 50 או מעל 10 שנים הוא לא זכאי.
אוסאמה סעדי:
אמרנו שיש קבוצה שנפגעת מאוד, שזאת הקבוצה הוותיקה ביותר, הקבוצה שמעל גיל 50 או מעל 10 שנים.
אוסאמה סעדי:
לפי הנתונים שקיבלנו מגורמי הביטחון וממה ששמענו מסגן ראש השב"כ, אין כמעט בגילאים האלה שום מעורבות באירועים ביטחוניים.
אוסאמה סעדי:
דווקא הקבוצה הזאת לא תיהנה משום שיפור או הקלה.
אוסאמה סעדי:
כי אתה, אדוני היושב של ועדת חוץ וביטחון, באת ואמרת שהשדרוג יהיה אך ורק לרישיון שהייה ארעי, מה שאומר שמי שמחזיק בא'5 יישאר בא'5, הוא לא ישודרג.
אוסאמה סעדי:
את הקבוצה הזאת ששר הפנים הקודם שדרג מהיתרי מת"ק לא'5 עכשיו משאירים בא'5, כך שכל שנתיים הם צריכים ללכת, לעבור את כל מסלול הייסורים, את כל החסמים, את כל הבירוקרטיה, להמציא עוד מסמכים ועוד מסמכים.
רם בן ברק:
זה פשוט לא נכון.
רם בן ברק:
מה שאמרתי זה שלא חייבים להיות תלויים בחסדו או בטובו של שר פנים כזה או שר פנים אחר.
רם בן ברק:
בלי שום קשר, כל מי שמגיע לגיל 50 - -
אוסאמה סעדי:
זה לא מה שכתוב.
רם בן ברק:
זה בדיוק מה שכתוב.
אוסאמה סעדי:
כתוב: "על אף הוראות סעיף 2, רשאי שר הפנים, לפי שיקול דעתו.
רם בן ברק:
בתנאי שיש משהו שימנע מננו את זה.
אוסאמה סעדי:
זה לא כתוב.
אוסאמה סעדי:
תכתוב את זה.
רם בן ברק:
העובדה היא שהיום אנשים מגיעים לגיל 50 ולא מקבלים.
רם בן ברק:
אני רציתי לשים לעניין הזה סוף.
רם בן ברק:
זה לא סוד שרציתי שזה יהיה יותר מוקדם, אבל נשים את זה רגע בצד.
רם בן ברק:
אמרתי שאם הגעת לגיל 50 ואין עליך משהו שישלול ממך את זה - תקבל.
רם בן ברק:
זה מה שכתוב.
אחמד טיבי:
הנוסח לא אומר זאת.
רם בן ברק:
זאת הייתה הכוונה.
אוסאמה סעדי:
הבעיה עם הנוסח.
מיכל רוזין:
ברגע שיש רשאי, אז הוא לא חייב, זה לא אוטומטי, לכן רצתה היועצת המשפטית לשנות ליכול.
רם בן ברק:
את יודעת יפה מאוד שזה מה שיקרה.
רם בן ברק:
זה לא יהיה 1,600 כמו שהשר דרעי נתן, אבל מהיום והלאה בסביבות 450 כל שנה יקבלו את השדרוג.
רם בן ברק:
לא אכפת לי שתקראו את זה לציבור כאילו זה משהו לא נכון, אבל זאת הייתה הכוונה וגם התוצאה.
אוסאמה סעדי:
יש הבדל, במיוחד בעניינים משפטיים ובנוסחים משפטיים, בין הכוונות - -
רם בן ברק:
כשהתייעצתי עם היועצת המשפטית היא אמרה לי שהחוק מבין את זה כמו שאני מסביר את זה.
אוסאמה סעדי:
איך מבחינה משפטית אפשר לפרש את זה כך שהוא חייב?
אוסאמה סעדי:
תשכנעו אותי.
מיכל רוזין:
אם השרה איילת שקד מחליטה עכשיו שהיא לא נותנת לאף אחד ואז הולכים לעתירה לבית משפט, היא תגיד שכתוב רשאי.
רם בן ברק:
היא צריכה סיבה.
אוסאמה סעדי:
איפה כתוב שהיא צריכה סיבה?
אחמד טיבי:
לפי שיקול דעתו ורשאי אלו שתי פרצות של לא לתת.
אוסאמה סעדי:
גם לא כתוב מטעמים מיוחדים, מנימוקים מיוחדים שיירשמו.
אוסאמה סעדי:
אנחנו יודעים איך שיקול הדעת של שר הפנים.
אחמד טיבי:
למה יש ניסוח מעורפל שיש בו פרצה?
אחמד טיבי:
רם, אם אתה מתכוון לזה כמו שאתה אומר פעם אחר פעם עכשיו, למה אתה לא שם ניסוח מוצק?
אחמד טיבי:
אני אומר לך שאיילת שקד בניסוח כזה לא תחתום.
אחמד טיבי:
גם צבי האוזר, אם יהיה שר פנים חס וחלילה, לא יחתום.
צבי האוזר:
טיבי, תנסה אותי, אני מוכן.
אוסאמה סעדי:
איך נולד סעיף 8א?
אוסאמה סעדי:
כי אמרו: אנחנו נותנים צ'ופרים לקבוצה הזאת, אבל אם יש מהקבוצה הזאת מי שהוכח להנחת דעתו של שר הפנים שהוא עשה מעשה שיש בו הפרת אמונים, שר הפנים יכול לשלול את הרישיון הזה.
רם בן ברק:
מאחר וזה כמעט באופן אוטומטי, שמנו סעיף - -
אוסאמה סעדי:
למה זה נושא חדש?
אוסאמה סעדי:
כי 8א מתייחס לכלל הסוגים של הרישיונות, לא לקבוצה הספציפית הזאת של 3(א), ואת זה אמרתי לשמחה רוטמן ולך.
אוסאמה סעדי:
אתם פה מחמירים את המצב שהיה בחוק המקורי.
אוסאמה סעדי:
מה זה הפרת אמונים?
אוסאמה סעדי:
הפרת אמונים זה כל דבר.
אוסאמה סעדי:
זה קיים בחוק הכניסה לישראל, אבל שם יש תנאים מצטברים מתי שוללים, באיזה עילות, ויש תנאים מצטברים איך אפשר לשלול רישיון קבוע מחמת העילה של הפרת אמונים.
אוסאמה סעדי:
תאמינו לי, יש לי דוקטורט בנושא הזה, כי אני הראשון שהופעתי בבית המשפט העליון בשבתו כבג"ץ כששר הפנים שלל לארבעה חברי מועצה מחוקקת פלסטינית את רישיון הקבע שלהם בטענה שהם רצו בבחירות ב-2006 מטעם רשימה שמזוהה עם חמאס.
אוסאמה סעדי:
זה הגיע לבג"ץ שנים על גבי שנים, המון הרכבים.
אוסאמה סעדי:
אני הייתי עורך הדין שייצג אותם, לכן אני יודע מה זה, איזה תנאים.
אוסאמה סעדי:
התנאי אז היה, וזה התנאי שמופיע בסעיף 11 לחוק הכניסה לישראל, שאסור להכניס בן אדם כזה ללא רישיון בכלל.
אוסאמה סעדי:
זאת אומרת, אם יש לו רישיון קבוע, משאירים אותו עם רישיון זמני, ואם יש לו אזרחות, שוללים לו את האזרחות אבל משאירים אותו עם רישיון קבע.
אוסאמה סעדי:
ב-8א אין שום פרוצדורה, אין שום עילות, אין זכות שימוע.
רם בן ברק:
האם זה נושא חדש?
אוסאמה סעדי:
בטח שכן, כי זה לא היה בהצעת החוק הממשלתית ולא בהצעת החוק הפרטית.
אוסאמה סעדי:
אתם מכנסים מין שבאינו מינו.
אוסאמה סעדי:
מה שיש בחוק הכניסה לישראל שונה לגמרי מחוק הוראת השעה.
גבי לסקי:
מתי מדובר בנושא חדש?
גבי לסקי:
כאשר הנושא לא מופיע באף אחת מההצעות, שזה המקרה בענייננו.
גבי לסקי:
יש שלוש הצעות פרטיות שבאף אחת מהן זה לא הופיע באופן נפרד.
גבי לסקי:
את המשוכה הראשונה אנחנו עוברים, אין בכלל שאלה, כי זה לא משהו שהיה חלק מהחקיקה של אף אחת מארבע ההצעות.
גבי לסקי:
כל החוק הזה מדבר על התניה, על מתי יש חריג לחוק הכניסה לישראל בדבר מתן היתרים למי שמתגורר בשטחים או במדינות שמנויות בתוספת.
גבי לסקי:
זאת המטרה של החוק, על זה דנו בחוק.
גבי לסקי:
לראשונה, על אף שיש הסדרים קבועים בחוק הכניסה לישראל ובחוק האזרחות לגבי מתי אפשר לשלול, פתאום מכניסים הסדר חדש, ספציפי, קונקרטי לגבי מתי אפשר לשלול היתרים שניתנו על פי הוראת השעה.
גבי לסקי:
החוק הזה לא דן בזה.
גבי לסקי:
מדוע?
גבי לסקי:
כי זה מוסדר במקום אחר.
מירי פרנקל שור:
בהכנות של הצעות חוק בוועדה להכנה לקריאה שנייה ושלישית או בהכנה מטרומית לראשונה אי אפשר להכניס תיקונים?
גבי לסקי:
אם זה קשור לנושא.
גבי לסקי:
הלב של החקיקה הזאת זה לא איך אני מיישמת הוראות אחרות של חוק הכניסה לישראל, אלא איך אני מחריגה מקרה קונקרטי ומונעת את הכניסה של אותם אנשים.
גבי לסקי:
החוק הזה מתייחס למתן ההיתר, מתי אני יכולה לתת את ההיתר.
גבי לסקי:
הנושא של מתי אני יכולה לקחת את ההיתר הוא נושא אחר.
גבי לסקי:
זה נושא אחר מבחינה מהותית, מחשבתית, מבנית.
גבי לסקי:
יש הבדל בין הענקת רישיון לבין לקיחת רישיון.
גבי לסקי:
היסודות העובדתיים והמשפטיים שחלים על שתי הפעולות האלו הם שונים, הם במסגרת אחרת, יש להם תיבות מחשבה בזכויות אחרות.
גבי לסקי:
מי שכבר יש לו רישיון הוא לא כמו מי שלוקחים ממנו את הרישיון, ומי שמבקש את הרישיון הוא לא כמו מי שיש לו את הרישיון ולוקחים את זה ממנו.
גבי לסקי:
אין מדובר באותה מטריה משפטית, חוקתית ומינהלית.
גבי לסקי:
הסעיפים האלה לא באו להסדיר את הנושא הזה, לכן מדובר פה בנושא חדש, ואל נא תפחדו כל הביטחוניסטים שמפחדים מילדים שייכנסו לישראל.
גבי לסקי:
חוק הכניסה לישראל וחוק האזרחות מסדירים מתי אפשר לקחת רישיון.
רם בן ברק:
הוספנו בחוק את הסיפור הזה של גיל 50 באופן אוטומטי, שכל מי שמגיע לגיל 50 משודרג מעמדו.
רם בן ברק:
מה בא סעיף 8א להגיד?
רם בן ברק:
סעיף 8א בא להגיד שבמידה ומישהו ששודרג מעמדו ניצל את זה לצורך פעילות כזאת או אחרת שאינה עולה בקנה מידה זה יישלל ממנו.
אוסאמה סעדי:
מה שכתוב שונה ממה שאתה אומר, כי 8א מתייחס לכל ההיתרים מכל סוג, לא רק לקבוצה הזאת.
אוסאמה סעדי:
תכניס את הסעיף הזה בסעיף 3(א) ואז אני חוזר בי מהנושא החדש.
מיכל רוזין:
צודק, או שסעיף 8א קשור ל-3(א), או שאפשר לבטל את הסעיף.
מיכל רוזין:
מה יש בהפרת אמונים שדורש את הסעיף החדש?
מיכל רוזין:
הפרת אמונים אומרת מעשה טרור, מעשה המהווה בגידה, שידול לטרור וכדומה.
מיכל רוזין:
האם לא כל הדבר הזה הוא סיכון ביטחוני?
יצחק פינדרוס:
למה הוא לא יכול לעמוד בפני עצמו?
אוסאמה סעדי:
אבל זה נמצא בסעיף 8.
יצחק פינדרוס:
תפתרו את זה בוועדת חוץ וביטחון.
גבי לסקי:
זה נמצא בחוק הכניסה לישראל.
ניר אורבך:
זה דיון יותר משמעותי מאשר הגדרת נושא חדש.
מירי פרנקל שור:
אנחנו נמצאים בטענה לנושא חדש, סעיף 85 לתקנון, והשאלה שעומדת על השולחן: האם סעיף 8א חורג מגדר הנושא של הצעת החוק.
מירי פרנקל שור:
הדיון המהותי התקיים ארוכות בוועדת החוץ והביטחון.
מיכל רוזין:
האם הוא חורג, או אם הוא תוספת.
מירי פרנקל שור:
מה תעשה הכנסת אם לא תהיה תוספת להצעת החוק?
מיכל רוזין:
עדיין זה נושא חדש.
מיכל רוזין:
כל תוספת היא נושא חדש.
מירי פרנקל שור:
השאלה אם השינוי שעליו מסכימה הוועדה ואותו היא רוצה להגיש כנוסח חורג.
מיכל רוזין:
האם בחוק המקורי היה ביטולי היתר?
מיכל רוזין:
היה רק למי נותנים היתר.
מירי פרנקל שור:
עכשיו אנחנו שואלים, האם הביטול של ההיתר חורג מנוסח החוק, האם ההפניה לחוק הכניסה לישראל חורגת מנוסח החוק.
מירי פרנקל שור:
במקור 8א אכן נקשר לסעיף 3(א), אבל בהמשך הוחלט בוועדה להחיל אותו לא רק על סעיף 3(א) אלא על כל החוק.
אוסאמה סעדי:
מי החליט?
מירי פרנקל שור:
הוועדה.
גבי לסקי:
מירי, אל תגידי שזאת הוועדה.
מיכל רוזין:
אבל היושב ראש אמר שזה נוגע ל-3(א).
מיכל רוזין:
אנחנו מסתמכים על מה שהוא אומר.
אוסאמה סעדי:
מי הרחיב את זה?
יצחק פינדרוס:
אם זה לא היה בדיון בוועדה, איך זה הפך להיות נושא חדש?
יצחק פינדרוס:
אם זה לא היה, איך זה הגיע לפה?
מיכל רוזין:
לא אמרנו שלא דנו על זה בוועדה.