GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עירית וייסבלום:
אנחנו מדברים על הצעת חוק שמטרתה להוסיף לסעיף 8 לחוק הכניסה לישראל את הסמכות לחייב את כלי ההסעה שבאים לישראל או נכנסים אליה למסור לביקורת הגבולות עוד טרם הגעת המטוסים והנוסעים אל הגבול את הפרטים הבסיסיים שנמצאים בדרכון – קוראים לזה פרטי API - כדי שמערכת ביקורת הגבולות תעשה את הבדיקות המדגימות שנדרשות, תייעל את התהליך, תצמצם זמני המתנה, וגם תוכל לקבל החלטות מושכלות לאחר בדיקות מבעוד מועד טרם ההגעה לגבול.
עירית וייסבלום:
העניין הזה נדרש, בין היתר, לאור מספר החלטות שהתקבלו במועצת הביטחון של האו"ם בשנים האחרונות, שלפיהן מדינות שחברות באו"ם צריכות להתאים מערכות לקבלת נתוני API.
עירית וייסבלום:
בנוסף, מדינת ישראל חייבת להקים את המערכת הזאת מכוח סטנדרטיים בינלאומיים שנקבעו באמנת התעופה הבינלאומית, אמנת שיקגו.
עירית וייסבלום:
האמנה הזאת מחייבת כבר מ-2018 את המדינות החתומות עליה להקים מערכות API.
עירית וייסבלום:
בתיקון החקיקה הזה באנו כדי להתאים את המצב של מדינת ישראל לסטנדרטים המחויבים.
עירית וייסבלום:
הדחיפות נובעת בגלל הדברים שציינתי וגם משום שהיחידה הטכנולוגית של רשות האוכלוסין בנתב"ג הקימה כבר ממשק לקבלת נתוני API עם חברות התעופה שהמטוסים שלה מגיעים לישראל, כבר יצאה לפיילוט.
עירית וייסבלום:
הפיילוט מתנהל ומצליח.
עירית וייסבלום:
המערכת מוכנה לעבור כבר לשלב המבצעי של הפעלת הפרויקט הזה.
עירית וייסבלום:
השאיפה היא ליישם את הפרויקט הזה באופן מלא בחודשים הקרובים, לעבור לשלב המקצועי, ומכאן הדחיפות של אישור הצעת החוק במליאה.
אוסאמה סעדי:
קראתי את נוסח הצעת החוק.
אוסאמה סעדי:
מדובר בהצעה מסוכנת מאוד.
אוסאמה סעדי:
נותנים לבקר הגבול סמכות למנוע מאנשים, מאזרחים, מתיירים, מארגוני זכויות אדם להיכנס לישראל .
אוסאמה סעדי:
העילות והסיבות הן כל כך רחבות, שיש לנו חשש שהתיקון הזה בא למנוע כניסה של נציגי ארגונים בינלאומיים שישראל חושבת שבאים כדי לחשוף את העוולות שישראל עושה בשטחים הכבושים.
אוסאמה סעדי:
אני חושב שמדובר בהצעה שהיא אפילו מסוכנת לדמוקרטיה, לכן אנחנו מתנגדים להצעה.
אלון טל:
אני חושב שמדובר בדרישות שמקובלות בהרבה מאוד מדינות, לכן אני לא רואה את הסיכונים.
אלון טל:
האם אפשר לאשר שמדובר ביישור קו מול אירופה, מול ארצות הברית?
עירית וייסבלום:
נכון מאוד.
עירית וייסבלום:
כמו שאמרתי, ההחלטות של מועצת הביטחון של האו"ם מחייבות את המדינות שחברות באו"ם להקים מערכת כזאת.
עירית וייסבלום:
גם הנהלת התעופה הבינלאומית מחייבת להקים מערכת כזאת של קבלת פרטי הנוסעים בתובלה אווירית, בטיסות נכנסות, מטעמים של בטיחות התעופה האזרחית, הסבירות והיעילות שלה.
עירית וייסבלום:
מדובר בנתוני הדרכון.
עירית וייסבלום:
זה אומר שמקדימים את קבלת הנתונים שממילא היו מגיעים לביקורת הגבולות עם התייצבותו של הנוסע בגבול.
עירית וייסבלום:
הכוונה היא להביא אותם אלינו בסמוך להמראת הטיסה, קצת לפני, כדי שנוכל להיערך לזה ולקבל החלטות.
עירית וייסבלום:
אגב, מדובר באותן סמכויות, אין כל שינוי בסמכויות, משום שמדובר על החלטות לגבי כניסת זרים.
עירית וייסבלום:
ישראלים לא ייחסמו בכניסה, בשום אופן לא.
אלון טל:
זה מונע כל מיני מבוקשים.
ניר אורבך:
כרגע לא נצביע כי אין לנו קוורום.
ניר אורבך:
את ההצבעה נערוך בהמשך.
ניר אורבך:
בקשת יושב-ראש ועדת הפנים והגנת הסביבה להעברת הצעות החוק הבאות, מוועדת חוץ וביטחון לדיון בוועדת הפנים והגנת הסביבה.
ניר אורבך:
יש פה מכתב של חבר הכנסת ווליד טאהא, ויש גם מכתב של חברי סיעת הרשימה המשותפת שהגיע אלי, אל חבר הכנסת רם בן ברק יו"ר ועדת חוץ וביטחון ועורכת הדין שגית אפיק.
ניר אורבך:
הנימוקים הם בערך אותם נימוקים - למה זה צריך לעבור לוועדת הפנים ולא לוועדת חוץ וביטחון.
ניר אורבך:
היה דיון בפעם הקודמת שדי מוצה ובו העלינו את כל הנושא של האינטרסים הביטחוניים.
ניר אורבך:
מדובר כאן בחוק שעוסק בהיבט הביטחוני של המדינה, לכן חשבנו שנכון להעביר אותו לוועדת חוץ וביטחון.
ניר אורבך:
חוק האזרחות קיים כבר 19 שנים, הוא בקונצנזוס חוצה קואליציה ואופוזיציה, ולכן אנחנו חושבים שצריך להעביר אותו כמו שהוא.
ניר אורבך:
אני מכיר את המושג "אזרחי מדינת ישראל", אני לא מכיר מושג שנקרא "אזרחים פלסטינים בתוך המדינה".
ניר אורבך:
יש אזרחי מדינת ישראל ערבים ויהודים, ויש אנשים פלסטינים שמבקשים איחוד משפחות.
ניר אורבך:
ראינו גם בהתפרעויות בלוד וגם ב"שומר חומות" שאחוז ניכר ממחוללי ההתפרעויות היו מאיחוד המשפחות.
ניר אורבך:
חשוב מבחינתנו לשים גדר ביטחונית בנושא הזה, וחוק האזרחות בהחלט מהווה גדר ביטחונית ששומרת על האינטרסים המשמעותיים מהמעלה הראשונה של מדינת ישראל.
ניר אורבך:
גם אז חשבנו שנכון להעביר את זה לוועדת חוץ וביטחון - וגם היום.
ניר אורבך:
חבר הכנסת אוסאמה סעדי, בבקשה.
אוסאמה סעדי:
אני מנסה להשיג את חברי יו"ר ועדת פנים שביקש את הבקשה המוצדקת הזאת.
אוסאמה סעדי:
אני וחברי חבר הכנסת אחמד טיבי העלינו את הבקשה הזאת בישיבה הקודמת של ועדת הכנסת, אמרנו שהפורום הטבעי והפורום הנאות לדון בהצעת חוק האזרחות הוא ועדת הפנים.
אוסאמה סעדי:
אמרנו גם שלא היה תקדים עד היום, למרות שהחוק הזה מ-2003, לזה שהוועדה היחידה שדנה בחוק הזה היא ועדת חוץ וביטחון.
אוסאמה סעדי:
אין תקדים כזה.
אוסאמה סעדי:
אתם יוצרים תקדים מסוכן.
אוסאמה סעדי:
לכל היותר הייתה הצעה לוועדה משותפת של ועדת הפנים וועדת חוץ וביטחון, אבל גם את זה, גם את ההצעה הזאת דחיתם.
אוסאמה סעדי:
אתם מעבירים את זה לוועדת חוץ וביטחון בלי שיש אף חבר כנסת ערבי בוועדת חוץ וביטחון - לא מהחברים ברע"מ ולא מחבריי ברשימה.
אוסאמה סעדי:
אומרים לנו שאנחנו יכולים להשתתף, שאנחנו יכולים להגיש הסתייגויות, אבל אנחנו לא חברי ועדה, אין לנו זכות הצבעה.
אוסאמה סעדי:
אנחנו יודעים מה זה כשאתה לא חבר ועדה באופן קבוע.
אוסאמה סעדי:
ממה אתם מפחדים, אני לא מבין, יש לכם רוב, אתם יכולים להקים ועדה משותפת כשיש לכם רוב.
אוסאמה סעדי:
את הזכות הבסיסית לבוא לוועדה להתנגד, להסתייג ולנסות לשכנע שלא צריך את החוק הזה אתם מונעים מאיתנו.
אוסאמה סעדי:
אני חוזר על הבקשה שלנו להעביר את זה לוועדת הפנים, או לחילופין - לוועדה משותפת של ועדת הפנים וועדת חוץ וביטחון.
וליד טאהא:
שלחתי מכתב ליו"ר ועדת הכנסת, ביקשתי להביא את הצעת החוק האנטי אזרחית שקוראים לה "חוק האזרחות" לדיון בוועדת הפנים.
וליד טאהא:
זאת הוועדה שמסדירים בה עניינים של אזרחות, מסדירים בה עניינים של נהלים שקשורים לחיי אדם בתוך מדינה.
וליד טאהא:
אנחנו מדברים על נושא שלדבר עליו בכל מדינה אחרת זה רעידת אדמה דרגה 8 בסולם ריכטר או 8 בסולם דיכטר, לא משנה איזה מהן.
וליד טאהא:
כאן זה מתנהל כאילו זה משהו רגיל, כאילו אין משהו מזעזע בתחום זכויות אדם, כאילו מדובר בעניינים טכניים לחלוטין שלא צריך לפעמים לדבר עליהם.
וליד טאהא:
רישום ילדים בספח תעודת זהות של אימא זה נושא שצריך ללכת לוועדת חוץ וביטחון?
וליד טאהא:
נושא של שירותי בריאות זה נושא שוועדת חוץ ביטחון צריכה לטפל בו?
וליד טאהא:
נסיעה ברכב, רישיון נהיגה, כניסה במעברים בין הרשות הפלסטינית לישראל - כל הדברים האלה הם דברים שקשורים למהות עבודתה של ועדת הפנים, לוועדת החוץ והביטחון אין מושג איך הדברים האלה נראים, איך הם נשמעים, מה צריך לעשות.
וליד טאהא:
אנחנו מדברים על נושא אזרחי גרידא.
וליד טאהא:
מי שלקח אותו לאפיקים אחרים רצה לעשות בו שימוש פוליטי, והשימוש הפוליטי שלו הוא שימוש אכזרי מאוד בכל מה שקשור לזכויות אדם בסיסיות.
וליד טאהא:
אני לא מבין איזו סכנה ביטחונית יש ברישום של ילד בספח תעודת הזהות של אימא שלו, איזו סכנה ביטחונית יש בזה שאימא צריכה להיות ליד המיטה של הבן החולה שלה בבית החולים אבל היא לא יכולה בגלל שהוא לא רשום בתעודת הזהות שלה.
וליד טאהא:
אני לא יודע מה הסכנה הביטחונית שיש בלקבל שירות רפואי בסיסי שכל אזרח זר בכל מדינה בעולם מקבל.
וליד טאהא:
מה הקשר לחוץ וביטחון?
וליד טאהא:
השכל הישר לא מקבל את הטיעונים ההזויים כאילו מדובר בסיכון ביטחון המדינה.
וליד טאהא:
מדובר בסוגיה אזרחית גרידא שכל כולה הסדרת זכויות של אנשים שהחליטו להתאהב, אלא אם כן אנחנו עושים חוק במדינת ישראל שאוסר על אהבה, שאוסר על אנשים להתאהב, במיוחד אם הם ערבים.
יצחק פינדרוס:
על פי התורה זה נכון.
וליד טאהא:
על פי האסלאם מותר להתאהב לצורך נישואים, לא לצרכים לא לגיטימיים.
וליד טאהא:
לנו מותר להתאהב כדי להקים בית, להתחתן ואחר כך לרשום את הילדים בספח של תעודת הזהות ולקבל שירותי בריאות ושירותים סוציאליים.
וליד טאהא:
מותר את זה באסלאם.
וליד טאהא:
אני לא יודע למה ביהדות אסור, אבל זה נושא אחר.
וליד טאהא:
אדוני היושב-ראש, אני מבקש שהוועדה תעביר את החוק לדיון בוועדת הפנים שהיא הוועדה הטבעית ביותר לדון בחוק אזרחי שקשור להסדרת תנאים בסיסיים של אזרחים.
שמחה רוטמן:
יש לי הרגשה מאוד לא טובה לאן שחוק האזרחות הולך.
שמחה רוטמן:
מבחינה מסוימת אתם יכולים כבר להעביר אותו לוועדה של ווליד טאהא.
וליד טאהא:
לוועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת.
וליד טאהא:
ווליד טאהא הוא רק היו"ר שלה.
שמחה רוטמן:
אני מפרגן לך, ווליד, שבוועדות שאתה מטפל בהן ואחראי עליהן אתה עושה רצונך.
וליד טאהא:
אתה אומר דברי הבל, זה לא נכון.
וליד טאהא:
בוא תתמוך בהצעה שלי להביא את ההצעה אלי לוועדה.
שמחה רוטמן:
ווליד, אין לי אצבע פה, לא יעזור לך תמיכה שלי.
שמחה רוטמן:
אמרה שרת הפנים, ואני חושב שהיא די צודקת במספרים, שבחוק האזרחות תומכים כ-100 חברי כנסת, פחות או יותר, בגרסאותיו השונות.
שמחה רוטמן:
יש ויכוחים על עם מכסות ושקיפות או בלי מכסות ושקיפות, אבל זה כבר ניואנסים.
שמחה רוטמן:
יש מתנגדים לחוק, שזו הרשימה המשותפת וזו רע"ם.
אוסאמה סעדי:
המכסות והשקיפות זה ניואנסים בשבילך?
שמחה רוטמן:
מבחינתך זה ניואנסים.
שמחה רוטמן:
מבחינתך זה נבלה וזה טרפה.
אוסאמה סעדי:
כי זה חוק גזעני.
שמחה רוטמן:
יש את המשותפת ואת רע"ם שהם 10 מנדטים, יש את מרצ שזה עוד שישה מנדטים, כשבלחץ אפשר לחשוב על עוד כמה מתנגדים או נמנעים במפלגות אחרות.
שמחה רוטמן:
כ-100 חברי כנסת תומכים בחוק הזה.
שמחה רוטמן:
אמר אתמול בראיון חבר הכנסת ווליד טאהא שמבחינתו חוק האזרחות הוא קו אדום.
שמחה רוטמן:
אני מכבד את היושר, זה מצרך די נדיר.
וליד טאהא:
איפה אמרתי אתמול?
שמחה רוטמן:
לא אמרת את זה אצל קלמן-ליברמן?
וליד טאהא:
אתמול דיברתי אצל קלמן-ליברמן?
וליד טאהא:
לא דיברתי בתקשורת מזה שבועיים.
שמחה רוטמן:
אז אולי התבלבלתי.
וליד טאהא:
אין חדש, אתם תמיד מייחסים לנו דברים שלא אמרנו.
שמחה רוטמן:
סליחה, זה היה מישהו אחר מהסיעה שלך, זה היה חבר הכנסת מאזן גנאים.
שמחה רוטמן:
אמר חבר הכנסת מאזן גנאים שמבחינת
שמחה רוטמן:
כם זה קו אדום, לכן אתם תתקעו אותו.
שמחה רוטמן:
אתם יכולים לתקוע אותו גם אם הוא בוועדה שלך, גם אם הוא ילך לוועדת חוץ וביטחון, גם אם הוא ילך לכל ועדה אחרת, אלא אם כן חברי ימינה, תקווה חדשה, ישראל ביתנו, כחול לבן ובכלל, כל מי שהוא ציוני, לא משנה מאיזו סיעה, יגיד שהוא מצביע בלי משמעת קואליציונית, בחופש הצבעה.
וליד טאהא:
מה הקשר בין ציונות לבין רישום ילדים בספח תעודת זהות?
וליד טאהא:
הציונות היא נגד ילדים קטנים, נגד רישום ילדים בספח תעודת הזהות?
שמחה רוטמן:
אני אשמח להסביר.
שמחה רוטמן:
בישיבת הוועדה שתדון בחוק הזה, ואני לא יודע לאיזו ועדה זה ילך, אתה תשמע למה החוק הזה טוב, ציוני וחשוב, אבל עכשיו אנחנו לא מדברים על החוק עצמו, אנחנו מדברים לאיזו ועדה הוא ילך ואיך זה ישפיע על ההליך הדיוני שלו.
שמחה רוטמן:
כרגע, במריחת הרגליים בדיוני הוועדות בשאלה לאיזו ועדה זה ילך, בשאלה איך הוא ייראה, נראה שרוממות הרוח שהייתה אחרי שעבר החוק בהסכמה הולכת וגוועת.
שמחה רוטמן:
כרגע נראה שהחלטתם לקבור את החוק.
שמחה רוטמן:
הוא לא יעבור עד סוף המושב.
שמחה רוטמן:
אם תעבירו אותו לוועדת הפנים או לוועדת חוץ וביטחון הווטו של רע"ם משחק תפקיד יותר חשוב מאשר הרצון של 100 חברי כנסת, מאשר הרצון של מרבית הציבור בישראל.
שמחה רוטמן:
אני מאוד מקווה שתתעשתו, כי החוק הזה, כמו שאתם יודעים, הוא חשוב.
שמחה רוטמן:
הצלחנו לגייס, וכשאני אומר "הצלחנו" אני מתכוון לקואליציה וגם לאופוזיציה, רוב מגוון, מקיף וחוצה גדרות ומריבות.
שמחה רוטמן:
חבל יהיה אם תתנו לתרגילים הפוליטיים של רע"ם או ללחצים הפוליטיים של רע"ם ומרצ לעצור אותו.
שמחה רוטמן:
מה שאנחנו רואים עכשיו זה התרגיל הראשון, אחד מיני רבים שעוד צפויים לנו בהמשך הדרך.
וליד טאהא:
חוץ מהסברים לא אזרחיים שלא קשורים לעניין, הסברים פוליטיים, אידיאולוגיים, הסברים שקשורים אולי קצת לגזענות, קצת להרגשת עליונות, קצת לבורות לגבי התנאים הטראגיים שעוברות משפחות שמתקשות לנהל חיים תקינים, הוא לא אמר שום דבר שאפשר לבנות עליו תפיסה חקיקתית, תפיסה חוקית, תפיסה שמקלה את הדעת.
וליד טאהא:
אני באמת מבקש, כבוד היושב-ראש, שהחוק הזה יעבור לוועדה הראויה לדון בו, כי שום ועדה אחרת לא מבינה בסעיפים שלו.
וליד טאהא:
אני מבקש שזה יעבור לוועדת הפנים.
אוסאמה סעדי:
מאז 2003 החוק הזה אף פעם לא היה בוועדת חוץ וביטחון, ואת זה אמרה היועצת המשפטית.
וליד טאהא:
הוא היה בוועדה משותפת.
אוסאמה סעדי:
מקסימום הייתה ועדה משותפת של חוץ וביטחון עם ועדת הפנים.
אוסאמה סעדי:
אתם יוצרים פה תקדים שלא היה במשך 19 שנה.
ניר אורבך:
חבר הכנסת ווליד טאהא, התמקדת בהיבטים האזרחיים - בפעם הקודמת היה דיון פה שמוצה - אבל מדובר בחוק שמגן על האינטרסים הביטחוניים מהמעלה הראשונה של מדינת ישראל.
ניר אורבך:
מאוד כעסנו בפעם הקודמת שהאופוזיציה, שזה גם הציונות הדתית וגם הליכוד, הפילו את החוק.
ניר אורבך:
זה חוק שכבר קיים 19 שנה, הוא בקונצנזוס מבחינת קואליציה ואופוזיציה, לכן צריך להעביר אותו כמו שהוא.
ניר אורבך:
הוא עוסק בהיבטים הביטחוניים של מדינת ישראל.
ניר אורבך:
חבר הכנסת ווליד טאהא, ואני אומר את זה גם כמי שיושב איתך יחד בקואליציה, אני לא יכול להתעלם ממה שקרה בנגב וב"שומר חומות" שחלק גדול ממחוללי המהומות היו אנשים שהגיעו בעקבות איחוד משפחות.
ניר אורבך:
יש משמעות מאוד גדולה לגדר הביטחונית שמציבים פה באמצעות החוק.
ניר אורבך:
מה לעשות, אנחנו לא חיים בשוויץ, אנחנו חיים במורכבות מאוד מאד גדולה.
ניר אורבך:
החוק הזה הוא חוק בליבת האינטרסים הביטחוניים של מדינת ישראל, לכן גם בפעם הקודמת החליטה הוועדה להעביר אותו לוועדת החוץ והביטחון.
ארבל אסטרחן:
בוודאי שזה חוק של ועדת הפנים.
ארבל אסטרחן:
חוק האזרחות נחקק בוועדת הפנים, הוא שייך לוועדת הפנים.
ארבל אסטרחן:
תיקוניו של החוק הזה וחוקים דומים שקשורים אליו נעשו בוועדת הפנים.
ארבל אסטרחן:
הארכות של החוק בשנים האחרונות נעשו תמיד בהמלצה של ועדה משותפת של ועדת החוץ והביטחון וועדת הפנים, בראשות ועדת החוץ והביטחון, וזאת בהתאם להחלטה של מליאת הכנסת שהתקבלה לפי המלצה של ועדת הכנסת בשנת 2016 על כך שהארכות לא ייעשו ישירות במליאה אלא בהמלצה של ועדה.
ארבל אסטרחן:
אפשר היה לומר שגם זה איזה שהוא פורום רלוונטי לעניין.
וליד טאהא:
בזמנו התנגדתי להעברת החוק לוועדת החוץ וביטחון בוועדה הזאת.
וליד טאהא:
הדוגמאות שהבאת, אדוני היושב-ראש, הן לא ממש קשורות לחוק האזרחות.
וליד טאהא:
ציינת שני מקרים שקרו זה עתה, רק עכשיו, והחוק חוזר על עצמו כבר 20 שנה.
ניר אורבך:
אם תאלץ אותי אני אתן לך דוגמאות הרבה יותר רחוקות, אבל אני לא רוצה להיכנס לזה.
ניר אורבך:
הבאתי דוגמאות מהתקופה האחרונה.
וליד טאהא:
זה לא מעיד על שום דבר.
וליד טאהא:
חוץ מזה, מה הקשר לכל הדברים שאמרתי?
וליד טאהא:
אני מדבר על דברים בסיסיים, כמו איסור על רישום ילדים בספח תעודת הזהות של האימא, כמו מצב שבו אימא לא יכולה להיות ליד הבן החולה שלה בן השנה בבית החולים.
וליד טאהא:
זה דבר שצריך לזעזע אותך, לא אותי.
ניר אורבך:
חבר הכנסת ווליד טאהא, אנחנו לא מדברים פה כרגע על מהות החוק.
וליד טאהא:
אלה הדברים של החוק, על זה מדבר החוק.
אוסאמה סעדי:
למה אתה לוקח את זה מוועדת הפנים?
אוסאמה סעדי:
זה לא חוק של ועדת הפנים?
אוסאמה סעדי:
למה אתה לוקח את זה אך ורק לוועדת חוץ וביטחון?
ניר אורבך:
הסברתי מספיק ברור, אפשר לא לקבל את זה.
אוסאמה סעדי:
אפילו בזמנו של הליכוד החוק היה בוועדת הפנים.
אוסאמה סעדי:
למה בממשלת השינוי כשרע"ם בקואליציה אתם לוקחים את זה רק לוועדת חוץ וביטחון?
ניר אורבך:
זה השינוי.
ניר אורבך:
אני לא מתווכח כרגע על מהות החוק, ואני גם לא מתווכח על עניינים אנושיים שאנחנו בוודאי מזדהים איתם.
ניר אורבך:
אני דיברתי על ההיבטים הביטחוניים.
ניר אורבך:
מה לעשות שהרבה פעמים במהלך חיינו ההיבטים הביטחוניים מאפילים על דברים אחרים.
וליד טאהא:
אבל אז הם מטופלים בנתיב הנכון, לא באמצעות ענישה קולקטיבית של ילדים ונשים.
ניר אורבך:
חבר'ה, בואו נירגע, אנחנו מעבירים את זה כרגע לוועדה.
ניר אורבך:
אין פה שום ענישה קולקטיבית, יש פה ויכוח לאיזה ועדה זה עובר, ויכוח לגיטימי.
ניר אורבך:
אני מזכיר שהוועדה כבר דנה בדבר הזה, כבר החליטה.
ניר אורבך:
בעקבות המכתב שלך אנחנו כרגע דנים שוב.
ארבל אסטרחן:
כמו שאמרתי פה גם בפעמים קודמות, אנחנו ממליצים לפעול לפי התקדימים, לפי הנושאים שבסמכויות הוועדות, אבל העברה של הצעת חוק לא לוועדה המתאימה או לוועדה שמתאימה פחות היא לא איזה שהוא פגם בהליך החקיקה.
ארבל אסטרחן:
זה משהו שהוא בסמכות ועדת הכנסת.
וליד טאהא:
את אומרת שזה עניין פוליטי, לא פגם חקיקתי.
ניר אורבך:
בקשת יושב ראש ועדת הפנים והגנת הסביבה להעברת הצעות החוק הבאות, מוועדת החוץ והביטחון לדיון בוועדת הפנים והגנת הסביבה: 1.
ניר אורבך:
הצעת חוק האזרחות והכניסה לישראל (הוראת שעה), התשפ"ב-2022 (מ/1509).
ניר אורבך:
הצעת חוק האזרחות והכניסה לישראל (הוראת שעה), התשפ"א-2021 (פ/1994/24), של חבר הכנסת צבי האוזר.
ניר אורבך:
הצעת חוק האזרחות והכניסה לישראל (הוראת שעה), התשפ"ב-2021 (פ/2276/24), של חבר הכנסת שמחה רוטמן וקבוצת חברי כנסת.
ניר אורבך:
הצעת חוק האזרחות והכניסה לישראל (הוראת שעה), התשפ"ב-2022 (פ/2997/24), של חבר הכנסת אבי דיכטר.
ניר אורבך:
מי בעד בקשתו של יושב-ראש ועדת הפנים, ירים את ידו?
ניר אורבך:
הבקשה נדחתה, לכן הדיון עובר לוועדת החוץ והביטחון של הכנסת.
ניר אורבך:
בקשת יושבת ראש ועדת העבודה והרווחה להקדמת הדיון בהצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 229 –הוראת שעה) (דמי אבטלה למי שנמצא בהכשרה מקצועית), התשפ"ב-2021 (כ/878), לפני הקריאה השנייה והשלישית.
ניר אורבך:
אני אקריא את מכתבה של חברת הכנסת אפרת רייטן מרום יושבת ראש ועדת העבודה והרווחה.
ניר אורבך:
"הנדון: הצעת חוק הביטוח הלאומי", כמו שהקראתי אותה כעת – "קיצור תקופת הנחה.
ניר אורבך:
ביום י"ט באדר א' התשפ"ב, 20 בפברואר 2022 סיימה ועדת העבודה והרווחה את הכנתה של הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 229 – הוראת שעה) (דמי אבטלה למי שנמצא בהכשרה מקצועית), התשפ"ב-2022 לקריאה שנייה ושלישית.
ניר אורבך:
הצעת החוק מבקשת להפוך הוראת שעה להוראה קבועה, כאשר תוקפה של הוראת השעה פג כבר ביום כ"ז בטבת התשפ"ב, 31 בדצמבר 2021".
ניר אורבך:
חברת הכנסת רייטן מבקשת לציין כי "כל זמן שהליכי החקיקה מתעכבים נפגעים מכך מבוטחים שנמצאים בהכשרה מקצועית או כאלה המעוניינים לפנות לאפיק כזה.
ניר אורבך:
לפגיעה הכלכלית האישית מצטרפת גם פגיעה בתמריץ של אותם מבוטחים לפנות להכשרה מקצועית ומבחינה זו לשפר את מצבם ואת מצב המשק.
ניר אורבך:
אבקש לפיכך, כי ועדת הכנסת תאשר לקצר את תקופת ההנחה של הצעת החוק על שולחן הכנסת, בהתאם להוראות סעיף 88ב לתקנון הכנסת".
ניר אורבך:
עד היום מי שיצא להכשרה תוך כדי תקופת האבטלה ירדו לו 30% מדמי האבטלה.
יצחק פינדרוס:
החוק מבקש להפוך את זה להוראת קבע.
ניר אורבך:
בדיוק, ולאפשר למי שיוצא להכשרה לקבל את דמי האבטלה במלואם.
ניר אורבך:
מי בעד קיצור תקופת ההנחה, ירים את ידו?
ניר אורבך:
הבקשה התקבלה.
ניר אורבך:
הצעת חוק הספרים (חובת מסירה וציון הפרטים) (תיקון – ביטול חובת המסירה לכנסת), התשפ"ב-2022 – הצעה מטעם ועדת הכנסת, הכנה לקריאה ראשונה והקדמת הדיון לפני הקריאה הראשונה.
ארבל אסטרחן:
אנחנו מדברים על חובת מסירת ספרים לספריית הכנסת.
ארבל אסטרחן:
עוד בפקודת העיתונות המנדטורית נקבע: "יימסרו חינם, ובלי טענות ומענות, על ידי המוציא לאור העתק אחד מכל ספר שיוצא בארץ לגנזך המדינה, לספריית הכנסת, למשרד החינוך והתרבות, ושני עותקים לבית הספרים הלאומי והאוניברסיטאי".
ארבל אסטרחן:
ההוראה הזאת הייתה בתוקף במשך שנים רבות.
ארבל אסטרחן:
רק בעת תיקון החוק בשנת 2000 נעשו שינויים בחובת המסירה של ספרים, כשהרעיון היה לצמצם את חובת המסירה ולחזק את מה שנקרא אז "בית הספרים" - היום הספרייה הלאומית, כמוסד השימור והמחקר העיקרי של המדינה.
ארבל אסטרחן:
באותו תיקון בשנת 2000 נקבע שמכל ספר, מכל עיתון שיוצאים לאור בישראל עדיין שני עותקים יימסרו לבית הספרים.
ארבל אסטרחן:
לגבי גנזך המדינה נקבעה חובה לפי בקשתו, לגבי משרד החינוך ירדה חובת המסירה, ולגבי הכנסת נקבעה הוראה מיוחדת שאמרה, וזה היה בסעיף 2(ג) לחוק: "מכל ספר, הנחוץ לעבודתה של הכנסת ומכל עיתון, יימסר, ללא תמורה, עותק אחד לספריית הכנסת".
ארבל אסטרחן:
ההגדרה של "מחוץ לעבודתה של הכנסת" הייתה לפי כללים שיקבע יו"ר הכנסת, באישור ועדת הכנסת.
ארבל אסטרחן:
ואכן, יו"ר הכנסת בזמנו קבע כללים שאישרה ועדת הכנסת - זה נעשה בשנת 2001 - שכללו רשימה גדולה מאוד של נושאים ושל סוגי ספרים שיימסרו בחינם לספריית הכנסת.
ארבל אסטרחן:
תיקון נוסף נעשה בהמשך לאותה מגמת צמצום של חובת מסירה של ספרים.
ארבל אסטרחן:
בשנת 2005 נעשה תיקון לחוק הספרים שנדון פה, בוועדת הכנסת, והוא דיבר על כך שהספרים לכנסת לא יימסרו יותר בחינם, כפי שנעשה לבית הספרים הלאומי, אלא הכנסת תצטרך לשלם 25% מהמחיר הקטלוגי ואת מחיר המשלוח.
ארבל אסטרחן:
הדבר הזה עלה בזמנו בעקבות טענות של הוצאות ספרים על פגיעה קשה בקניין שלהם.
ארבל אסטרחן:
הם באו ואמרו: אם כל דבר שהכנסת צריכה היא יכולה לרכוש מהתקציב שלה, למה ספרים צריך לתת לה בחינם?
ארבל אסטרחן:
הטענה הזאת היה בה בהחלט ממש, לכן נעשה אותו תיקון.
ארבל אסטרחן:
זה היה התיקון האחרון הרלוונטי לחוק, וכעת מונחת בפניכם בקשתו של יושב ראש הכנסת להמשיך את אותה מגמת צמצום ולבטל לחלוטין את חובת המסירה של ספרים בחינם לספריית הכנסת, כאשר הרעיון הוא שככל שחברי הכנסת, עובדי הכנסת וכל הגורמים שנעזרים בספריית הכנסת יצטרכו ספרים, ספריית הכנסת תוכל לרכוש אותם מתקציבה.
ארבל אסטרחן:
גם חברי כנסת כשהם זקוקים לספר מסוים הם יכולים לקנות אותו מהתקציב השנתי שלהם.
ארבל אסטרחן:
אופי צריכת הספרים בשנים האחרונות השתנה מאוד, עוברים לקריאה דיגיטלית.
ארבל אסטרחן:
דבר נוסף שקורה זה שהספרייה הלאומית עוברת לכאן, מעבר לכביש, ומהסיבות האלו נעשתה מחשבה של לבטל את חובת המסירה חינם, בעצם לבטל את סעיף 2(ג) לחוק הספרים.
שמוליק חזקיה:
במהלך השנים האחרונות בנינו שתי תתי ספריות - לשכה משפטית, מרכז המחקר והמידע, מוזיאון הכנסת, אוצרות הכנסת - של אוסף ח"כים, ספרי שירה והגות.
שמוליק חזקיה:
אנחנו מבקשים לא לתחזק ספרות שהיא לא רלוונטית לכנסת.
שמוליק חזקיה:
כמו שאמרה ארבל, בשנת 2000 זה צומצם אבל עדיין אנחנו מקבלים ספרות ענפה שהיא לא רלוונטית לאוספים שאנחנו בונים בכנסת שאנחנו מחויבים לתחזק, לקטלג.
שמוליק חזקיה:
המשמעות היא השקעת משאבים לא סבירה לצרכים שאנחנו לא צריכים.
שמוליק חזקיה:
אנחנו מעדיפים להתמקד בספרות שאנחנו מטפלים בה.
שמוליק חזקיה:
ואכן, כמו שאמרה גם ארבל, רכישה והשאלה בין ספרייתית אלה השירותים שאנחנו נמשיך לתת לבאי הבית, לחברי הכנסת ולעובדים.
שגית אפיק:
מ-2005 החוק לא תוקן, נשארנו באותו מקום, למרות איזו מהפכה טכנולוגית שהתרחשה בנושא הקריאה שהכנסת רכשה לחברי הכנסת מנויים לאתרים שונים.
שגית אפיק:
כבר בכנסת הקודמת הייתה חשיבה בקרב הדרגים המקצועיים ובקרב יושב-ראש הכנסת לעשות את הצמצום הנוסף הזה לעומת 34 נושאים שעד היום היו צריכים להימסר לספריית הכנסת.
שגית אפיק:
היושב-ראש הנוכחי העמיק את החשיבה הזאת יחד עם מנכ"ל הכנסת, וההחלטה הייתה לבטל את אותו סעיף 2(ג) שקובע את חובת המסירה לספריה.
שגית אפיק:
במקביל, כך אני מבינה, יש הסכם השאלה מול הספרייה הלאומית כך שהצרכים לא אמורים בסופו של יום להיפגע.
שגית אפיק:
גם בלשכה המשפטית ובמ.מ.מ נותרו ספריות.
שגית אפיק:
בלשכה המשפטית – ספרייה משפטית, במ.
שגית אפיק:
מ.מ – ספרייה מחקרית.
אוסאמה סעדי:
זה מתייחס אך ורק לספרייה של הכנסת, לא לספרייה הלאומית.
ארבל אסטרחן:
לא לספרייה הלאומית.
אוסאמה סעדי:
זה חשוב מאוד, כי אני זוכר שכסטודנט הייתי נובר בעיתונים שלפני 20 שנה כדי להוציא - -
שמוליק חזקיה:
אוסף העיתונות שקיים בכנסת הוא הטוב ביותר מאז קום המדינה.
אוסאמה סעדי:
אבל עכשיו משנים אותו, לא?
שמוליק חזקיה:
לא, את זה אנחנו שומרים.
שגית אפיק:
זה נשאר.
ארבל אסטרחן:
לא תהיה יותר חובת מסירה בחינם לכנסת.
שמוליק חזקיה:
אנחנו נרכוש מה שאנחנו צריכים.
ארבל אסטרחן:
מה שהיא תרצה היא תרכוש.
ארבל אסטרחן:
הספרייה הלאומית, שעכשיו תהיה ספריית המחקר והשימור של המדינה, לגביה תישאר חובת המסירה, כל מוציא לאור בארץ חייב למסור לה שני עותקים.
ניר אורבך:
אנחנו מצביעים כרגע על הנוסח של הוועדה לקריאה ראשונה שמבטל את סעיף 2(ג), ואנחנו גם מצביעים על הקדמת הדיון לפני הקריאה הראשונה.
ארבל אסטרחן:
הכנה לקריאה ראשונה מטעם ועדת הכנסת.
ניר אורבך:
מי בעד, ירים את ידו?
ניר אורבך:
ניהלנו כבר בנושא את הדיון, לכן נעבור להצבעה על בקשת הממשלה להקדמת הדיון בהצעת חוק הכניסה לישראל (תיקון מס' 34), התשפ"ב-2022 (מ/1513), לפני הקריאה הראשונה.
ניר אורבך:
בקשת הממשלה להקדמת הדיון, בכל הקריאות, בהצעת חוק ההוצאה לפועל (תיקון מס' 70 והוראת שעה) (נגיף הקורונה החדש), התשפ"ב-2022 (מ/1514).
ניר אורבך:
תנמק עורכת הדין ענת הר אבן, היועצת המשפטית לרשות האכיפה והגבייה.
ענת הר אבן:
מדובר בהצעת חוק שמאריכה חוק שקבוע עד ה-24 במרץ 2022.
ענת הר אבן:
החוק הזה נחקק ב-20 בספטמבר 2020 כשמגפת הקורונה הייתה בשיאה, ומטרתו להקל על חייבי ההוצאה לפועל.
ענת הר אבן:
שורת ההקלות שנקבעו במסגרת התיקון הזה הן: תיקי ההוצאה לפועל נפתחים באגרה מופחתת של 60 שקלים במקום האגרה הרגילה; תיק ההוצאה לפועל נפתח בסכומי שכר טרחה יותר נמוכים; לחייב ניתנת שהות ארוכה יותר להסדיר את חובו – 21 הימים או ה-30 ימים הוארכו ב-30 ימים נוספים.
ענת הר אבן:
במסגרת החוק הזה גם נקבע מנגנון שמאפשר לחייבים להיכנס להסדר תשלומים מיוחד במסגרת התקופה הזאת של ה-60 ימים, כאשר אם הם נכנסים למסגרת הזאת הם זוכים להקלות נכבדות בשיעור הריבית שמתווסף על החוב.
ענת הר אבן:
ערכנו מעקב אחרי החוק הזה וראינו שהוא מגדיל את שיעור החייבים שמשלמים את מלוא החוב בתקופה הראשונית, או נכנסים למנגנונים של הסדרי תשלומים.
ענת הר אבן:
נוכח התחלואה שהולכת ומתרבה, גם אם אנחנו כרגע בשלב דעיכה, חשבה הממשלה שנכון יהיה להאריך את החוק הזה בעוד שנה, עם אפשרויות הארכה נוספות שקבועות בתוך המנגנון המוצע.
ענת הר אבן:
במסגרת החוק גם מבוקש להאריך הוראת שעה אחרת שפוקעת בספטמבר שמאפשרת איחוד תיקים.
ענת הר אבן:
נוכח המועדים שבהם פוקעת הצעת החוק ונוכח יציאת הכנסת לפגרה מונחת הבקשה לפניכם.
ניר אורבך:
מי בעד הבקשה להקדמת הדיון, ירים את ידו?
ניר אורבך:
בקשת הממשלה להקדמת הדיון, בכל הקריאות, בהצעת חוק הגדלת נקודות זיכוי להורים במס הכנסה והגדלת מענק עבודה (הוראת שעה), התשפ"ב-2022 (מ/1515).
ניר אורבך:
ינמק עורך דין גיא גולדמן מרשות המסים.
גיא גולדמן:
להצעה יש שני חלקים.
גיא גולדמן:
חלק ראשון הוא הגדלת נקודות הזיכוי לאב ולאם לילדים בגילאי 6 עד 12.
גיא גולדמן:
הורים שהילדים שלהם בשנת 2022 היו בין גילאי 6 עד 12 יקבלו תוספת של נקודת זיכוי אחת.
גיא גולדמן:
החלק השני הוא הגדלת מענק העבודה שמשולם על עבודה שהייתה בשנת 2022, הגדלת מענק עבודה ב-20%.
גיא גולדמן:
צריך להבין שהחוק הוא אפקטיבי מ-1 בינואר.
גיא גולדמן:
את העבודה בחוק מענק העבודה אנחנו רוצים לעודד כבר עכשיו.
יצחק פינדרוס:
מתי יקבלו את המענק?
גיא גולדמן:
את המענק יקבלו באמצע השנה.
גיא גולדמן:
מכיוון שזה דורש היערכות תפעולית של המערכות צריך את החוק בהקדם האפשרי.
יצחק פינדרוס:
נקודות הזיכוי האלו הן יותר מהמס העודף שגביתם על עליית המחירים של הדלק או פחות?
יבגני סובה:
זאת שאלה רטורית.
ניר אורבך:
נשאיר אותה בגדר שאלה רטורית.
יבגני סובה:
בשבועיים מאז שהתכנית הזאת פורסמה אני מקבל המון שאלות בנושא הזה וגם הרבה מחמאות על נקודות הזיכוי לילדים.
יבגני סובה:
מי שיש לו ילד מגיל אפס עד שש מקבל נקודות זיכוי.
יבגני סובה:
העניין הזה של שש עד 12 הוא תוספת גם לאבות עובדים וגם לאימהות עובדות.
יבגני סובה:
לאימהות עובדות יש נקודות זיכוי עד שהילדים שלהן מגיעים לגיל 18.
יבגני סובה:
התכנית הזאת תסייע דווקא לאבות שהמשכורת שלהם היא קצת מעל משכורת המינימום.
אוסאמה סעדי:
זה לעשירים.