GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ניר אורבך: פרוט הנושא: קביעה כי התקנת מתקן שידור לתקשורת בשיטה התאית שאורכו אינו עולה על 6 מטרים, ואשר משדר בהספק שידור כפי שייקבע על ידי הממונה לפי חוק הקרינה הבלתי מייננת, וכן התקנת כל ציוד נלווה הנדרש להפעלתו של המתקן, בהיקף ובמידות אשר יקבעו בחוק, אינם טעונים היתר לפי סעיף 145 לחוק התכנון והבנייה, בהתקיים תנאים מסוימים.
ניר אורבך: ביטול הפטור מהיתר הקיים היום בחוק להתקנת מתקן גישה אלחוטית.
ניר אורבך: מתקן שידור לתקשורת בשיטה התאית ייכלל בהגדרת "תשתית לאומית" כך שהוועדה לתשתיות לאומיות תשמש כוועדת תכנון מקבילה לעניין זה.
ניר אורבך: הערת הייעוץ המשפטי: התיקון מעט מורכב.
ניר אורבך: הנושא בעל רגישות ציבורית גבוהה ומציע לאפשר התקנת אנטנות סלולריות ללא צורך בהיתר מהרשות המקומית או בפטור מהיתר.
ניר אורבך: הוועדה המוסמכת – אני לא יודע אם יש פה הסכמות, אז אני כרגע - - -
יצחק פינדרוס: באיזה סעיף אתה?
ניר אורבך: נושא 28.
ניר אורבך: אני תכף אברר לאיזו ועדה זה הולך.
ניר אורבך: מי רוצה להעיר על זה?
יצחק פינדרוס: למה לא ועדת הפנים?
אבי מעוז: ועדת הפנים, לא?
ניר אורבך: אני מברר.
אבי מעוז: אני רוצה להבין מי לוקח אחריות על הפטור הזה?
אבי מעוז: מי לוקח אחריות על הבעיות הרפואיות שייגרמו כתוצאה מהפטור הזה?
אבי מעוז: האם אתם, חברי הקואליציה שתצביעו בעד זה, אתם לוקחים אחריות על כל הבעיות הרפואיות שייגרמו לאנשים ולתושבים שגרים בסמיכות ממתן פטור להתקנת אנטנות סלולאריות ללא צורך בהיתר מהרשות המקומית?
בועז טופורובסקי: יש תקן.
בועז טופורובסקי: יש תקנים שחייבים לעמוד בהם.
אבי מעוז: תקנים על-ידי מי?
אבי מעוז: אם אתה לא זקוק להיתר מהרשות המקומית על המקום הספציפי הזה שאתה רוצה להתקין בו אנטנה סלולארית, אתה גוזר בעיות רפואיות על התושבים שגרים בסביבה.
אבי מעוז: זה נכון שאתה מקל אולי על המחירים הסלולאריים, זה נכון שאתה מקל על חברות הסלולאר.
אבי מעוז: אבל אתה תגרום לבעיות סביבתיות רציניות.
אבי מעוז: אני שואל מי לוקח את האחריות על זה.
אבי מעוז: איפה המשרד להגנת הסביבה?
אבי מעוז: מה, הוא מסכים לדבר הזה?
אבי מעוז: איפה משרד הבריאות?
אבי מעוז: מה זה, לבטל את חובת הבקשה להיתר של הרשות המקומית?
בועז טופורובסקי: זה בדיון המהותי יקרה, לא?
בועז טופורובסקי: בדיון המהותי הם בטח ידונו בזה, אני מניח.
אבי מעוז: הנושא עולה.
אבי מעוז: בועז, אתה מעביר את זה בחוק ההסדרים, אתה מעביר את זה עם דיון פחות מאשר בהליך חקיקה רגיל, אתה נותן פה פחות זמן לציבור להשיב על זה, פחות זמן לכל אותם ארגונים שדואגים - - - ואתה רוצה להעביר את זה בחוק ההסדרים שכולנו מסכימים שהוא חוק - - -
אביר קארה: יש משהו שהסכמתם להעביר בחוק ההסדרים?
אביר קארה: ככה עשיתם איזה הליך חקיקה של משהו שאפשר להעביר בהסדרים?
אביר קארה: לשאלת
אביר קארה: כם לגבי אחריות, אנחנו בהחלט קואליציה שלוקחת אחריות.
אביר קארה: אם זאת השאלה, אנחנו לוקחים אחריות בשמחה רבה.
אופיר כץ: טוב ששאלת, אביר, כי יש פה סעיפים שהסכמנו עליהם בבוקר לעומתכם שלא מצאתם סעיף אחד להוציא אותו.
אביר קארה: אני יושב פה כבר שעתיים ודבר אחד לא העברתם ככה.
אביר קארה: כל ההערות שלכם אותו דבר, אין תוכן.
ניר אורבך: תציגי את עצמך בבקשה ותשדלי לענות לחבר הכנסת אבי מעוז.
ספיר איפרגן: ראשית אציין כי הרפורמה המוצעת לא משנה כלל את התקנים הבריאותיים הנדרשים.
ספיר איפרגן: כלומר, כיום הממונה על הקרינה במשרד להגנת הסביבה הוא זה שנותן את האישור וגם עם יישום הרפורמה הוא עדיין ייתן את האישור.
ספיר איפרגן: את זה חשוב לי להדגיש.
ספיר איפרגן: שנית אציין - - -
יצחק פינדרוס: רק לומר שברשויות המקומיות יש גם כן אחראים.
מיכאל מלכיאלי: בוועדה המקומית גם יש עוד מומחה ויש עוד אוזן ויש עוד ען שרואה את התיק הזה.
יצחק פינדרוס: - - - למען ההגינות צריך לומר את זה - - -
מיכאל מלכיאלי: גם לרשות המקומית יש מומחים - - -
יצחק פינדרוס: חברי מלכיאלי היה בוועדה מקומית 10 שנים והיה צריך לבוא להסביר לנו שזה לא מסוכן.
מיכאל מלכיאלי: אז מה אתה רוצה להגיד, שמוסיפים פה רגולציה?
יצחק פינדרוס: מורידים.
מיכאל מלכיאלי: מורידים בצורה שהיא לא אחראית בכלל.
אופיר כץ: בצורה שמעלים.
יצחק פינדרוס: אומרים לתושבים: אין לכם מה לומר בעניין.
ספיר איפרגן: אשמח להשלים, כבוד חברי הכנסת הנכבדים.
ספיר איפרגן: ראשית, אני באמת רוצה להדגיש שעל-פי גורמי המקצוע לא קיים סיכון לחשיפה לקרינה בלתי מייננת.
ספיר איפרגן: אני אגיד יותר מזה, גם מבחינת תקן מחמיר, למעשה - - - נקבע על-ידי משרד הבריאות ונאכף על-ידי הממונה על הקרינה במשרד להגנת הסביבה.
ספיר איפרגן: אני אגיד בנוסף שעל-פי גורמי המקצוע, ריבוי אתרי שידור מצמצם את - - - הקרינה - - - כשיש מעט אתרים – היום, מאוד מאוד קשה להקים אתרים סלולאריים בגלל יחסי הציבור רעים מאוד.
ספיר איפרגן: זה גורם לכך שתשתיות הסלולאר בישראל הן במקום לא טוב בהשוואה לדירוגים בין לאומיים ובוודאי לא בהשוואה למדינות מתקדמות - - - הרפורמה שאנחנו מציעים לא משנה בכלל רגולציה - - - בריאותית או בטיחותית אלא רק בירוקרטיה - - - פריסת אתרי דור 5 - - -
ספיר איפרגן: תשתיות דור 5 הן תשתיות שלמעשה הארכיטקטורה שלהן - - - על הרבה מאוד אתרים קטנים בהספק נמוך ולכן יישום הרפורמה רק יקטין את החשיפה לקרינה בלתי מייננת וכאמור, וכך - - - היום - - - בישראל הוא מחמיר מאוד ואין לנו שום כוונה לשנות את זה.
ניר אורבך: אני מעדכן שהוועדה שאנחנו ממליצים להעביר אליה היא ועדת ה פנים והגנת הסביבה.
בועז טופורובסקי: לא כלכלה?
ספיר איפרגן: - - - ועדת הכלכלה.
אופיר כץ: אנחנו מבקשים לתת את זה לכלכלה.
יצחק פינדרוס: ועדת הפנים.
ניר אורבך: אני רק מעדכן אותך שאני מקבל את - - - של חמד עמאר.
אופיר כץ: אתה יושב-ראש הוועדה, ניר.
ניר אורבך: - - - אני לא אהפוך שולחן.
ניר אורבך: הכול בסדר, הכול בסדר.
ניר אורבך: מותר לי לענות לו?
ניר אורבך: שהוא שאל – אני עניתי לו.
מיכאל מלכיאלי: הנה, עכשיו הוא מתקשר לליברמן.
מיכאל מלכיאלי: תראו מה זה.
יצחק פינדרוס: הוא לא הולך לענות לטלפון.
יצחק פינדרוס: הגזמת.
ניר אורבך: אנחנו עוברים לנושא 31, פרק ט"ז: שירות מידע פיננסי.
ניר אורבך: סעיפים 85-84.
ניר אורבך: מדובר על חוק חדש – תיקונים עקיפים לחוק ניירות ערך, חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים מוסדרים, חוק נתוני אשראי.
ניר אורבך: תיקוני החקיקה המוצעים נועדו לקבוע הסדר מקיף שיאפשר השוואת עלויות בין גופים פיננסיים שונים במטרה להסיר חסמים למעבר בין ספקים פיננסיים שונים, לקבל ייעוץ פיננסי על בסיס מידע פיננסי פרטני, וליצור תחרות בין הגופים הפיננסיים שתביא להוזלת עלויות ללקוח.
ניר אורבך: מוצע כי תוטל חובה על גופים פיננסיים המחזיקים במידע בנקאי על לקוחות לאפשר לנותני שירות מידע פיננסי – גופים מפוקחים שיקבלו רישיון מרשות ניירות ערך – לקבל, בהסכמת הלקוח, גישה מקוונת למידע הפיננסי אודות הלקוח, בכפוף לסטנדרטים מקובלים ורגולציה ייעודית שתמנע מצב של ניגוד עניינים ופגיעה בפרטיות הלקוח.
ניר אורבך: כמו כן, מוצע להסדיר את החובות שיוטלו על גופים פיננסיים לעניין פעילותם כמקורות מידע המחזיקים במידע פיננסי על אודות לקוחות, שעל בסיסו ניתן שירות מידע פיננסי על ידי נותני שירות מידע פיננסי.
ניר אורבך: לפי המוצע, רשות ניירות ערך תהיה הרגולטור שיפקח על פעילותם של נותני שירות מידע פיננסי, ובהתאם לכך מוצע לתת לה סמכויות פיקוח ואכיפה.
ניר אורבך: הערות הייעוץ המשפטי: מדובר בתיקון חקיקה מורכב הכולל למעלה מ-70 סעיפים.
ניר אורבך: התיקון מעלה שאלות משמעותיות הנוגעות לפרטיות לקוחות.
ניר אורבך: בהתחשב בהיקפו, ספק אם ניתן לקיים דיון ראוי במסגרת הזמנים של חוק ההסדרים.
ניר אורבך: מומלץ לפצלו.
ניר אורבך: מי מעוניין לדבר?
אופיר כץ: חוק מעולה.
יצחק פינדרוס: - - - אין לנו סיבה לומר.
יצחק פינדרוס: בן כה וכה מה שהייעוץ המשפטי אומר זה לא רלוונטי.
אופיר כץ: 70 סעיפים – לא הגיוני לשים את זה בחוק הסדרים.
אופיר כץ: רק ההקראה של זה תיקח יום.
בועז טופורובסקי: אבל זה קריטי העלויות של - - -
יצחק פינדרוס: אני ממליץ לייעוץ המשפטי שבפעם הבאה לא לעבוד כל-כך קשה ולעשות עבודה מסודרת, זה בין כה וכה לא רלוונטי.
יצחק פינדרוס: חבל לכם, ישבתם, התאמצתם, עשיתם עבודה - - - לא רלוונטי.
ניר אורבך: אל תזלזל בהם כי העבודה לא נעשתה רק להיום והיא נעשתה לפני זה.
ניר אורבך: אנחנו יושבים כבר חודש איתם.
ניר אורבך: אתה מזלזל כל פעם מחדש והזלזול הזה הוא לא לעניין.
ניר אורבך: לא לעניין
מיכאל מלכיאלי: אלא אם כן, שהם יישבו ביחד עם הקואליציה ויגבשו ביחד את העמדות.
ניר אורבך: אלא אם כן, אתם תתחילו כבר להיכנס למשחק הזה - - -
מיכאל מלכיאלי: אלא אם כן, תהיה כאן קואליציה יותר טובה.
בועז טופורובסקי: אין לנו הצבעות בעוד 10 דקות?
ניר אורבך: אנחנו אמורים לסיים את הדיון עוד 10 דקות.
ניר אורבך: אנחנו עוברים לנושא 32.
אבי מעוז: לא הבנתי מה היה הדיון פה.
בועז טופורובסקי: הסכמות בין קואליציה לאופוזיציה.
מיכאל מלכיאלי: היה דיון מעמיק והמשכנו.
מיכאל מלכיאלי: מה היה פה?
מיכאל מלכיאלי: כאילו סתם אוויר.
מיכאל מלכיאלי: דנו, קראנו, המשכנו.
ניר אורבך: חבר הכנסת מלכיאלי, בבקשה אל - - -
מיכאל מלכיאלי: לא, הוא מזלזל.
מיכאל מלכיאלי: הוא אומר: מה היה פה?
מיכאל מלכיאלי: אמרתי שהיה - - -
בועז טופורובסקי: אני רוצה לעמוד בסיכומים שהגענו אליהם עם האופוזיציה.
בועז טופורובסקי: קבענו שהדיון יסתיים ב-21:00 ואז הצבעות.
בועז טופורובסקי: אין לי בעיה להמשיך את זה עוד.
מיכאל מלכיאלי: אני בכל מקרה לא יכול להצביע.
מיכאל מלכיאלי: גרשו אותנו מהוועדה.
מיכאל מלכיאלי: נו, מה?
ניר אורבך: אני רוצה לרענן: היה סיכום בין נציגי הקואליציה לנציגי האופוזיציה שיש ימים מסוימים שלא יהיה בהם דיון, לדוגמה, ביום ראשון שלפני ראש השנה אפשר היה לעשות דיון אבל החליטו לא לעשות דיון.
ניר אורבך: עשו דיון ביום חמישי, בצום גדליה, עד 15:00, והיום מהשעה 10:00 עד השעה 21:00.
ניר אורבך: זו ההחלטה.
ניר אורבך: עד אז אני צריך לסיים את הדיון.
ניר אורבך: אני מתנצל, זו לא החלטה - - -
אבי מעוז: מה היה הסיכום?
אבי מעוז: הסיכום היה שבעשה 21:00 יסתיים הדיון?
אבי מעוז: או שהסיכום היה שהצבעות לא לפני 21:00.
ניר אורבך: ב-21:00 מסתיים הדיון.
בועז טופורובסקי: ב-21:00 הצבעות.
אבי מעוז: עד עכשיו היה דיון.
אבי מעוז: קדימה, אפשר להמשיך בדיון.
מיכאל מלכיאלי: מה זה דיון?
מיכאל מלכיאלי: דיון.
אבי מעוז: תן לו להקריא.
ניר אורבך: קיבלתם.
ניר אורבך: אני הייתי כן גם לבוא ביום ראשון שלפני ראש השנה.
ניר אורבך: כולנו יכולנו לבוא.
יצחק פינדרוס: היום מתברר שיום חמישי - - - מתברר שגם ביום חמישי היה - - -
מיכאל מלכיאלי: בשביל להפיל קואליציה אתה צריך להתכונן הרבה לפני יום הדין.
ניר אורבך: חבר'ה, אני עכשיו בלחץ זמנים כי זה הסד שהוסכם.
ניר אורבך: נושא 32.
ניר אורבך: סעיף 87-86.
ניר אורבך: חוק חדש – תיקונים עקיפים לפקודת מס – הידוע בשמו כמס גודש - - - הכנסה ולחוק בתי דין מינהליים
אופיר כץ: אתה טועה, אתה טועה.
אופיר כץ: לא מס גודש, מס על פריפריה.
ניר אורבך: קביעת מס חדש שסכומו ייקבע לפי המרחק מהעיר תל אביב ובהתאם לשעות הגודש.
ניר אורבך: לשם הפעלת מנגנון המס, תמונה חברה ממשלתית שתפעל בהנחיית רשות המסים.
ניר אורבך: מידע בנוגע לחיוב במס גודש שייאסף באמצעות מצלמות, יועבר למערכות הגבייה של רשות המסים.
ניר אורבך: רשות המסים תגבה את המס באמצעות מערכת המופעלת באופן אלקטרוני או באופן אחר.
יצחק פינדרוס: עכשיו ממנים חברה ממשלתית חדשה.
יצחק פינדרוס: יש מנכ"ל חדש של השר המכובד - - -
ניר אורבך: על אף שיש לחוק המוצע זיקה לתקציב המדינה, מדובר בהסדר תקדימי ובעל השלכות משמעותיות על הציבור.
ניר אורבך: ההסדרים המוצעים מחייבים בחינה מעמיקה, בין השאר מאחר שהם מעלים שאלות הנוגעות לפרטיות, הגבלת חופש התנועה ומתן סמכויות אכיפה לגורמים פרטיים.
ניר אורבך: הוועדה המומלצת היא ועדת כספים.
אופיר כץ: אני רוצה לתקן – המס הזה הוא לא מס גודש, הוא מס לתושבי הפריפריה.
אופיר כץ: זה לא מקרי שבזמן שהקראת את החוק, חבר כנסת סובה שבר כוס.
אופיר כץ: זה לא מקרי ואני אגיד לך למה: עד עכשיו דנו אם יהיה בחוק ההסדרים או לא יהיה בחוק ההסדרים.
ניר אורבך: מה משמעות שבירת הכוס שלו?
אופיר כץ: שזה חוק שלא צריך להיות בכלל.
אופיר כץ: החוק הזה לא צריך להיות בכלל, לא בחקיקה רגילה ולא בחוק הסדרים.
אופיר כץ: זה חוק רע, זה חוק שרק שר אוצר שבאמת לא סופר - -
יבגני סובה: זה כמו להגיד שיש לכם רוב של 61 כשאין לכם 61.
יבגני סובה: זה אותו דבר.
אופיר כץ: - - זה רק שר אוצר שבאמת מוכיח פעם אחר פעם שהוא לא סופר את האזרחים ומטיל עליהם מיסים בלי להניד עפעף.
אופיר כץ: פה אנחנו רואים מס שכל כולו מנותב לתושבי הפריפריה שהולכים לשלם הכי הרבה את המס הזה.
אופיר כץ: ברשותכם אני רוצה לחזור לדברי ההסבר.
אופיר כץ: לקחתי שם קטע מחוק המטרו, וכך כתוב:
אופיר כץ: המטרופולין של גוש דן הוא ליבה העסקי והפיננסי של מדינת ישראל, האחראי למרבית התוצר במשק ובו פועלים למעלה מ-50ֵ% מהעסקים הרשומים בישראל, מרבית מחברות ההי-טק ומחברות האם בישראל וכן מרכזים של חברות בינלאומיות רבות.
אופיר כץ: בנוסף, כמחצית ממוסדות ההשכלה הגבוהה ומרבית בתי החולים נמצאים במטרופולין.
אופיר כץ: אנחנו רואים פה שיש לנו הסבר שמרכז העבודה והעסקים ובתי החולים והלימודים נמצאים במרכז.
אופיר כץ: לכן יש פה אנשים שעובדים באזור המטרופולין ונכנסים לתל אביב, ורוצים לצמצם את זה כי שם נמצא הגודש.
אופיר כץ: מה עוד אומרים לנו באוצר?
אופיר כץ: תראו איזה יופי זה עובד בלונדון, בשטוקהולם.
אופיר כץ: שם עשו את המס הזה וזה עובד יפה.
אופיר כץ: אבל בדברי ההסבר הם לא עשו את ההשוואה בין תחבורה הציבורית בלונדון לבין התחבורה הציבורית אצלנו במטרופולין דן.
אופיר כץ: לפי דעתי יהיה הבדל קטן.
אופיר כץ: המס הזה שנקרא מס בעיקר על תושבי הפריפריה, הוא נגד תושבי הפריפריה.
אופיר כץ: הוא נגד תושב אופקים שעובד בתל אביב, נגד תושב טבריה שיעשה בדיקה באיכילוב, נגד אזרח מנתיבות שילמד באוניברסיטה בתל אבי ונגד אזרח מנוף הגליל שייקח את הילדים ליום כיף בלונה פארק.
אופיר כץ: כל אחד שהקראתי עכשיו, הכניסה והיציאה בשעות הבוקר וחזרה אחרי הצוהריים ישלם 37.5 שקלים.
אופיר כץ: תושב פריפריה ישלם יותר מכל תושב אחר בארץ ברגע שהוא נכנס לגוש דן.
אופיר כץ: הפרמטרים שנקבעו זה היחס בין מספר התושבים למספר מקומות העבודה בכל אזור גאוגרפי, צפיפות מקומות העבודה באזור גאוגרפי ומספר מקומות עבודה באזור הגאוגרפי ביחס לכל מקומות העבודה במטרופולין.
אופיר כץ: פרמטרים אלו נועדו לוודא שגביית המס תתבצע באזור גאוגרפי שבו עיקר החייבים במס יהיו יומיים, כלומר, אנשים המבצעים נסיעות יומיות לאותם אזורים אמורים.
אופיר כץ: מעבר של אנשים מסוג זה לתחבורה ציבורית צפוי להביא לתועלות משקיות משמעותיות.
אופיר כץ: מה הם אומרים פה?
אופיר כץ: כפי שאמרתי, לאותם אנשים שעובדים באזור ויוצאים ונכנסים ויוצרים את - - -
בועז טופורובסקי: אז מעפולה יגיעו לתל אביב רק בתחבורה ציבורית או ישלמו יותר כסף.
אופיר כץ: זה מה שאומר החוק.
בועז טופורובסקי: כן, אבל זה גם מה שאתה אומר.
אופיר כץ: לא כולם עובדים.
אופיר כץ: יש כאלה, כמו שאמרתי, שצריכים להגיע לבית חולים או שאולי לומדים ופעם בשבוע נוסעים עם האוטו.
אופיר כץ: למה הם צריכים לשם את זה?
אופיר כץ: יש אפשרות לקבוע שמי שעשה עד 10 נסיעות לא צריך לשלם כי זה אומר שהוא לא עובד באזור המרכז אלא הוא נסע לתל אביב.
אופיר כץ: תורידו את זה.
אופיר כץ: לא כל מי שנכנס ויוצא צריך לשלם על זה.
אופיר כץ: זו אופציה אחת.
אופיר כץ: דבר שני, רשום בחוק זה שאם לא יראו שהחוק הזה עובד – אם אני לא טועה זה לפי ממוצע קמ"ש שיהיה – הם הולכים להעלות את המס הזה ב-15%.
אופיר כץ: אחרי זה, אם זה לא יעבוד, עוד 15%.
אופיר כץ: עד לאן הם יגיעו עם זה?
אופיר כץ: אלוהים יודע, אולי זה גם יכפיל את עצמו וישלמו גם 100 שקל לכניסה לתל אביב.
בועז טופורובסקי: ואז, אתה אומר, שמי שלא עשיר יצטרך להגיע רק בתחבורה ציבורית ולא באוטו כי זה - - -
אופיר כץ: אבל מי שגר בפריפריה – אומרים: יש לכם רכבת בעפולה.
אופיר כץ: תושב בית שאן, למשל, צריך לנסוע מתחנת הרכבת בבית שאן לעפולה, לחיפה ומשם לתל אביב.
אופיר כץ: זו תחבורה ציבורית שרוצים שנעבור אליה?
אופיר כץ: דבר נוסף שמציע פה החוק: אופנועים ישלמו חצי.
אופיר כץ: איזה גודש עושים אופנועים?
אופיר כץ: למה הם צריכים לשם?
אופיר כץ: אופנוע לא עושה גודש, אנחנו יודעים איך הם נוסעים, הם לא עושים שום גודש.
אופיר כץ: למה מחייבים גם אותם בתשלום?
אופיר כץ: עוד סנקציה שמטילים שם – זה פשוט מדהים החוק הזה – מי שלא ישלם את האגרה שהוא קיבל, אחרי 90 ימים זה קופץ לו ב-25%.
אופיר כץ: זו תוספת שהוא צריך לשלם באופן אוטומטי.
מיכאל מלכיאלי: זה מס של עולם תחתון.
אופיר כץ: תקשיב, מלכיאלי, הם מחשיבים את זה כזקיפת הטבה לעובד.
אופיר כץ: זאת אומרת, אם אתה עובד בחברה והבוס אומר - -
בועז טופורובסקי: אתה משלם על זה מס.
אופיר כץ: - - אני משלם עליך – אני אגיד לך מה זה אומר - - -
בועז טופורובסקי: זה ייחשב לך כהכנסה.
אופיר כץ: אדם שעובד ומקבל 10,000 שקלים ונגיד שיצא לנסוע הלוך וחזור ב-600 שקלים, זה אומר שהמעסיק שילם לו את ה-600 שקלים, אבל ביטח לאומי ומס הכנסה יורד לו מהמשכורת עוד 200 שקלים.
אופיר כץ: זאת אומרת, על זה שהוא צריך לנסוע ולעבוד לוקחים לו עוד 200 שקלים מס הכנסה כי זוקפים לו את זה כהכנסה.
מיכאל מלכיאלי: מעסיקים לא ירצו להעסיק אנשים מהפריפריה בגלל הדבר הזה.
מיכאל מלכיאלי: זה יעלה להם יותר כסף.
אופיר כץ: וגם הוא ישלם.
אופיר כץ: במקרה הזה, מי שעובד זה לא רק מהפריפריה.
אופיר כץ: כל תושב שעובד וצריך לעבור טבעת או שניים ולא את שלושת הטבעות, יורד להם מהמשכורת ברגע שהמעביר משלם על זה.
אופיר כץ: דבר אחרון – החברים שלי מהקואליציה, עכשיו תסגרו רגע את האוזניים, הדתיים מהאופוזיציה – אם מדברים על גודש, הוא בדרך כלל בימי חול כשעובדים, אז למה צריך את אגרת הגודש גם בשבתות ובחגים?
אופיר כץ: איזה גודש יש בשבתות?
מיכאל מלכיאלי: זה בסדר, זה בסדר.
אופיר כץ: איזה גודש יש בשבתות וחגים?
אופיר כץ: אם כבר אתם עושים גודש מראשון עד חמישי, למה ביום שבת צריך לשלם מס גודש?
אופיר כץ: על מה?
אביר קארה: אופיר, קראת את החוק?
מיכאל מלכיאלי: אני אומר שבשבת בכל הארץ, גם בפריפריה - - -
אביר קארה: אגרת גודש משלמים רק כשיש גודש.
בועז טופורובסקי: יש פה נציגים מהאוצר – דניאל - - -
יצחק פינדרוס: אתה משלם על משאב שנמצא במחסור.
בועז טופורובסקי: בואו ניתן לדניאל מהאוצר להגיב.
בועז טופורובסקי: זה נשמע חמור מאוד מה שאתה אומר.
אופיר כץ: אני מקווה שכל הדברים הרעים שהקראתי פה משכנעים אתכם שהחוק הזה לא צריך להיות, לא בהסדרים ולא במסלול רגיל.
אופיר כץ: זה חוק רע, זה חוק שמטיל מיסים על האזרחים, מיסים מיותרים.
אופיר כץ: זה חוק שאין לו חלופה.
אופיר כץ: הם מדברים על - - -
יבגני סובה: הוא צודק לגבי שבת כי אין תחבורה ציבורית בשבת.
יבגני סובה: צריך לשקול את זה.
יבגני סובה: בגלל שאין תחבורה ציבורית בשבה.
יבגני סובה: פה אתה מעלה סוגיה חשובה, צריך לשקול את זה.
יצחק פינדרוס: גם בירושלים חייבים לעשות אגרת גודש בשבת.
בועז טופורובסקי: דניאל מהאוצר, בבקשה.
דניאל מלצר: דבר ראשון, אני אוריד רגע דבר אחד מהשולחן.
דניאל מלצר: כתוב בחוק במפורש שזה חל רק בימי חול.
דניאל מלצר: אין אגרת גודש - - -
בועז טופורובסקי: אוקיי, זה רק בימי חול.
בועז טופורובסקי: מה עוד?
בועז טופורובסקי: חברים, תנו לו לענות.
בועז טופורובסקי: אני רוצה לשמוע את התשובה.
מיכאל מלכיאלי: הוא לא ידע מה זה רב קו אבל זה שבשבת לא משלמים הוא כן ידע.
יבגני סובה: מלכיאלי, בנית כבר תיאוריה על פיטורים של עובדים ועוד, בסוף משפט אחד - - -
מיכאל מלכיאלי: הוא לא ידע להסביר מה זה רב קו, אבל לפטור בשבת מאגרת גודש הוא ידע.
בועז טופורובסקי: דניאל, בבקשה.
בועז טופורובסקי: בואו ניתן לו להגיב.
דניאל מלצר: אני אתייחס להסדר באופן כללי.
אופיר כץ: תיקנת אותי.
אופיר כץ: חוץ מזה יש עוד תיקונים?
בועז טופורובסקי: תן לו להשיב, אופיר.
מיכאל מלכיאלי: בגלל ששמעת שבאופוזיציה ישמעו היה אכפת לו ולכן הוא התחיל עם זה.
דניאל מלצר: לגבי ההסדר באופן כללי.
דניאל מלצר: כיום מדינת ישראל נפגעת כתוצאה מהגודש בכבישים בהיקף של 40 מיליארד שקל בשנה כשמחצית מזה אובדן שעות עבודה והיתרה זה מזיהום אוויר ומתאונות דרכים.
דניאל מלצר: כבר הרבה שנים אנחנו מנסים להתמודד עם בעיית הפקקים בהרחבת ההיצע בסלילת כבישים ובהסעת המונים.
דניאל מלצר: אבל זה לא מספיק ואנחנו לא מצליחים לעקוב אחרי קצב גידול האוכלוסייה ולכן אנחנו גם מסתכלים בעולם ורואים שבעולם גם מתמודדים עם צד הביקוש.
דניאל מלצר: האפשרות להתמודד עם צד הביקוש מגיעה דרך אגרות גודש.
דניאל מלצר: אנחנו רוצים להחיל 3 טבעות בכניסה למטרופולין תל אביב שבבוקר ישלמו בכניסה לכל אחת מהן לפי תעריף שנקבע בחוק.
דניאל מלצר: וביציאה – חצי מחיר מזה.
בועז טופורובסקי: רק בבוקר ואחרי הצוהריים?
דניאל מלצר: בבוקר ואחרי הצוהריים.
דניאל מלצר: בבוקר זה מ-06:30 עד 10:00 ובצוהריים זה מ-16:00 עד 19:00.
בועז טופורובסקי: זאת אומרת, זה יהיה 6.5 שעות ביממה בימי חול בשעות הגודש האלה ולא בסוף שבוע.
דניאל מלצר: אולי בצוהריים זה - - -
אופיר כץ: זה מ-15:00 עד 19:00.
אופיר כץ: עזרתי לך.
דניאל מלצר: לגבי סוגיית הרגרסיביות.
דניאל מלצר: מדובר במס פרוגרסיבי.
דניאל מלצר: אוכלוסיות חלשות היום נוסעות בלאו הכי בתחבורה ציבורית.
דניאל מלצר: המס הזה מקל מאוד את מצבם, הוא מפה את הכביש לטובת אוטובוסים ותחבורה ציבורית.
דניאל מלצר: לפי הספירות שלנו, 73% מהכניסות היום לאזור גוש דן הם של עשירונים 7 ומעלה.
דניאל מלצר: לכן כשאנחנו רואים את זה, מדובר במס פרוגרסיבי.
דניאל מלצר: חוץ מזה, יש פתרונות תחבורה ציבורית.
דניאל מלצר: במסגרת תקציב המדינה אנחנו מקצים סכום חסר תקדים לתשתיות תחבורה ציבורית ולהרחבת ההיצע.
דניאל מלצר: חלק מזה גם ממומן באמצעות אגרות הגודש.
דניאל מלצר: כתבנו את זה בחקיקה כדי שזה יהיה ברור מאוד.
דניאל מלצר: מגיעים לחומש של תוספות שירות של 2.5 מיליארד שקל בעוד 5 שנים.
דניאל מלצר: זה חסר תקדים במונחים של תקציב המדינה.
איתן גינזבורג: במקום שיש אוכלוסייה מוחלשת שנוסעת ברכב פרטי, היא תצטרך לשלם את אגרת הגודש?
איתן גינזבורג: זו שאלה ראשונה.
שרן השכל: - - - במקום לצאת ב-08:00, תצא ב-06:00 בבוקר.
איתן גינזבורג: צריך לשים ילדים בגנים – זה לא קיים?
איתן גינזבורג: הדבר השני הוא ביחס - - -
אופיר כץ: גם ככה תושבי הפריפריה גרים רחוק, שרן, אז עכשיו את אומרת להם - - -
יבגני סובה: אבל גם ככה הם נוסעים בתחבורה ציבורית.
שרן השכל: - - - ישלם הכי הרבה את המס הזה, בסוף זה תל אביב - - -
אופיר כץ: ממש לא.
אופיר כץ: תל אביב לא משלמת בכלל.
אופיר כץ: תל אביב לא משלמת, היא בתוך הטבעת.
שרן השכל: אבל הם צריכים לצאת החוצה - - -
אופיר כץ: מי שעובד בתל אביב וגר בתל אביב לא משלם שקל.
אופיר כץ: מי שגר בנתיבות ויכנס, ישלם 37.5 שקלים.
אביר קארה: אבל בתוך תל אביב עצמה יהיו אגרות גודש.
אביר קארה: גם בתוך תל אביב עצמה - - -
אופיר כץ: יש לך 3 טבעות.
אופיר כץ: טבעת אחת - - -
אביר קארה: מלצר, יש גם בתל אביב עצמה - - -
אופיר כץ: תושב תל אביב אין לו.
אופיר כץ: תושב תל אביב שעובד בתל אביב לא משלם שקל.
דניאל מלצר: מרכז תל אביב.
אביר קארה: בתוך מרכז תל אביב יש גם - - -
דניאל מלצר: עד מרכז תל אביב.
בועז טופורובסקי: הבנו.
בועז טופורובסקי: יש כאן הרבה שאלות.
בועז טופורובסקי: זה בהחלט לא פשוט.
בועז טופורובסקי: בשביל זה אנחנו עושים את הדיון.
אביר קארה: חוץ מזה, מכניסים את זה רק ב-2024, יש זמן להתארגן.
מיכאל מלכיאלי: יש שמן לממשלה ליפול.
מיכאל מלכיאלי: תקום ממשלה חדשה - - -
אביר קארה: אנשים סובלים היום - - -
בועז טופורובסקי: בהנחה וזה יעבור לוועדת הכספים, זה יהיה דיון לא פשוט.
בועז טופורובסקי: בואו נעבור ברשותכם - - -
אופיר כץ: אביר, אתה אומר שכאילו זה ייתן פתרון לפקקים - - - גם על כביש 6 אמרו שהוא ייתן פתרון לפקקים - - -
אביר קארה: כשאתה מתייחס למשאב ציבורי לא כאל מוצר ולכל משאב שנמצא בביקוש גבוה, אתה לא מתייחס אליו כאל מוצר - - -
אופיר כץ: - - - כביש 6 - - -
אביר קארה: אם ההערה שלך כחבר מרכז ליכוד הייתה הערה שאומרת:
אביר קארה: אתם הולכים לקחת מס מאזרחים במקום מסוים, איפה אתם מורידים אותו במקום אחר?
אופיר כץ: לא הבנתי את האמירה של מרכז הליכוד.
אביר קארה: ברור.
אביר קארה: מרכז הליכוד היה אמור להיות מפלגה ליברלית שמקדמת ערכים ליברליים של כלכלה חופשית וכולי.
אביר קארה: כל הדברים האלה שמתאימים פה בחוק ההסדרים ושאתה כל הזמן מתלונן עליהם.
אביר קארה: אבל בנוסף לנושא הזה, בעניין של אגרות הגודש, אני באמת לא מצליח להבין למה אין הערה של כל היושבים פה בחדר: אתם מחליטים לקחת מס במקום אחד, למה אתם לא מורידים אותו במקום אחר?
אביר קארה: נגיד, למה לא מורידים אותו על אגרות רכב, אגרת רכב בישראל היא מאוד יקרה.
אביר קארה: למה לא יורידו מחירים במקום אחר?
אביר קארה: בואו נקל על האזרחים במקום אחר.
אביר קארה: המקום הזה זה מקום שאנחנו בהחלט רוצים להקל על הפקקים.
אביר קארה: הדרך להקל על הפקקים היא באמת לשים איזושהי אגרת גודש כזאת - - -
אופיר כץ: למה אתה מעניש את הפריפריה?
אופיר כץ: זה הפתרון שלך?
אופיר כץ: אלה משלמים הכי הרבה.
אביר קארה: אבל זה בדיוק הפוך - - -
אביר קארה: כל מי שיגיע מחוץ לתל אביב, בפרט החלשים ביותר בחברה, יגיעו בתחבורה ציבורית בצורה הרבה יותר יעילה והרבה יותר - - -
בועז טופורובסקי: הדיון המהותי הוא לא עכשיו.
בועז טופורובסקי: חבר הכנסת כץ, חבר הכנסת קארה - - -
אביר קארה: בדיוק אנחנו מציעים לקצר להם את הדרך.
אביר קארה: בדיוק עכשיו יש פה הצעה לקצר להם את הדרך.
אביר קארה: אני מבקש ממך ללכת לבדוק - - - חוסר החשיבה על הדברים האלה, הבורות - - -
אופיר כץ: הבורות?
אופיר כץ: אין נושא אחד שידעת על מה מדברים - - -
אביר קארה: - - - כל מה שאתה מעלה פה יפגע בחלשים ביותר בחברה - - -
אופיר כץ: אין נושא אחד שידעת פה על מה מדברים - - -
בועז טופורובסקי: חבר הכנסת אופי כץ וחבר הכנסת קארה.
בועז טופורובסקי: סגן השר קארה, אנחנו מגיעים עכשיו לנושא ההסדרה, יהיה לך הרבה מה לדבר.
בועז טופורובסקי: חבר הכנסת כץ, יש כאן דברים רציניים - - -
אופיר כץ: אין לו מושג על מה מדברים - - -
בועז טופורובסקי: יש לו מושג ואנחנו נדון בזה - - - ברשותכם אני עובר לנושא הבא.
בועז טופורובסקי: פרק י"ט, פרק ההסדרה.
בועז טופורובסקי: במקום שאני אקריא את כל - - -
יצחק פינדרוס: הקריאו אותו - - -
בועז טופורובסקי: אתה רוצה שנצביע?
אופיר כץ: זה היה ההסכם.
אופיר כץ: דיברנו אם יש אישור על זה.
אופיר כץ: אין לי בעיה.
אופיר כץ: אבל לחצי מהנושאים לא הגענו.
בועז טופורובסקי: אנחנו חייבים להצביע על הכול.
בועז טופורובסקי: זה ההסכם.
יצחק פינדרוס: אז נעבור לפרק 36 - - -
בועז טופורובסקי: ברשותכם, אני רוצה שסגן השר קארה ידבר על פרק ההסברה - - -
אופיר כץ: שיסביר לנו את ההישגים שלו על ההסדרה.
בועז טופורובסקי: הוצע להעביר את הפרק הקודם לוועדת הכספים.
אביר קארה: בכל חוק ההסדרים הזה יש הישגים ענקיים.
אביר קארה: ההישג הזה הוא הישג ענק גם כן.
מיכאל מלכיאלי: שרידותה של הממשלה.
בועז טופורובסקי: לא להפריע לו בבקשה.
בועז טופורובסקי: לא להפריע בהצגה.
אביר קארה: אני שמח מאוד להציג את זה כהישג ענק.
אביר קארה: דברים שצעקנו פה מחוץ לכנסת במשך שנתיים וחצי והופכים עכשיו למדיניות הכלכלית של הממשלה.
אביר קארה: אני גאה, מלבד בהקמת רשות הרגולציה, גם ברפורמה ברישוי עסקים, ברפורמה המקיפה ביבוא שתקל בפרט על האזרחים החלשים ביותר בחברה הישראלית.
אביר קארה: הרפורמה בכיבוי וכמובן הקמת רשות הרגולציה.
אביר קארה: בהקמת רשות הרגולציה – בועז, אתה רוצה שאני אקריא את זה?
בועז טופורובסקי: אתה רוצה שאני אקריא את זה?
בועז טופורובסקי: אין לי בעיה.
אופיר כץ: למה להקריא?
אופיר כץ: אנחנו רוצים לשמוע את ההישגים שלו.
יצחק פינדרוס: היושב-ראש הקריא את זה.
אביר קארה: אני אספר מהתחלה.
אביר קארה: קודם כל, הקמת רשות הרגולציה.
אביר קארה: זו פעם ראשונה בישראל שיהיה צוות מקצועי שיעסוק בהפחתת הנטל הרגולטורי ובהפחתת הנטל הכספי מעל בעלי עסקים ובפרט מעל האזרחים במדינת ישראל.
אביר קארה: הנטל הרגולטורי היום במדינת ישראל הוא כבד מאוד וגם איכות הרגולציה בישראל היא מאוד מאוד גרועה ביחס לעולם וביחס למדינות ה-OECD.
אביר קארה: כשאני אומר איכות הרגולציה, אני מתכוון – היו לי חברים בתוך הקואליציה שהתלוננו, גם מאיכות הסביבה וגם ממשרד הבריאות, על רשות הרגולציה, והם התלוננו לדעתי בצורה לא נכונה כי האיכות של הרגולציה שהם משיתים היום היא איכות מאוד מאוד נמוכה וגם הם יודעים את זה ושם הייתה תלונה של ה-OECD עלינו.