GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ניר אורבך: אין לתיקון זיקה לתקציב המדינה.
ניר אורבך: הוועדה המומלצת להעביר זאת ועדת כלכלה.
ניר אורבך: מישהו רוצה להגיב?
יצחק פינדרוס: מבזבזים את זמננו לריק.
יצחק פינדרוס: אתה מראה את הרצינות שלך כשהדיון על החוקים שמונחים במחלוקת בלי לטעון צדדים לכאן או לכאן.
יצחק פינדרוס: אתה בכלל לא מעלה טיעונים, אתה לא מסביר למה זה כן, אתה בסך הכול עובר על זה כמו בדיל ויעבור – תעבור.
ניר אורבך: אני אומר לך שהדיון המהותי הוא לא פה.
ניר אורבך: אמרתי לך את זה בהתחלה.
יצחק פינדרוס: חבל שלא עשית אצלך בבית דיון ועדה.
ניר אורבך: אתה אומר את זה כבר יומיים שיושבים פה, יומיים מעייפים, זה נחמד.
ניר אורבך: היית צריך להגיד את זה כבר ביום חמישי בבוקר.
ניר אורבך: הדיון המהותי הוא בוועדות ואתה יודע את זה.
יצחק פינדרוס: לא נכון.
ניר אורבך: אתה יודע את זה.
יצחק פינדרוס: לא נכון, אתה משקר.
ניר אורבך: אני לא משקר.
יצחק פינדרוס: אתה משקר.
יצחק פינדרוס: אתה יודע שנייר ועדה - - -
ניר אורבך: מה נטרפת?
ניר אורבך: מה קרה?
יצחק פינדרוס: אתה יודע את זה.
ניר אורבך: מה אתה כועס?
יצחק פינדרוס: למה אני כועס, אתה יושב פה חודשיים - - - אתה משקר לעם ישראל.
בועז טופורובסקי: הוא לא משקר.
יצחק פינדרוס: אתה משקר לעם ישראל, לא לי.
ניר אורבך: חבר הכנסת פינדרוס, נו, באמת.
ניר אורבך: רק חסר שתגיד בושה וגמרת את החבילה.
ניר אורבך: סגרת אותה.
בועז טופורובסקי: וקץ הדמוקרטיה.
אבי מעוז: ניר.
ניר אורבך: כן חבר הכנסת אבי מעוז, בבקשה.
אבי מעוז: אני מבין שיש פה סוג של הפרטה של כל נתיבי התחבורה הציבורית.
בועז טופורובסקי: לא, הנתיבים המהירים.
בועז טופורובסקי: זה כמו הנתיב המהיר.
אבי מעוז: פרויקט הנתיבים המהירים במטרופולין גוש דן נמצא בהליכי הקמה, מוצע שבעל זיכיון להפעלת נתיב מהיר.
יצחק פינדרוס: תעלו את המיסים לתושבי תל אביב.
אבי מעוז: כלומר: כל הנתיבים המהירים יעברו למפעילים פרטיים.
בועז טופורובסקי: זה כבר היום ככה.
אבי מעוז: עכשיו זה בתוך המטרופולין.
אבי מעוז: ואז אתה כותב שתורחב סמכות שרת התחבורה והבטיחות בדרכים להגביל בתקנות כניסתם של כלי רכב שאינם ציבוריים לנתיב מהיר.
אבי מעוז: למה?
ניר אורבך: מישהו רוצה לענות?
דניאל מלצר: כן, אני אתייחס.
דניאל מלצר: הנתיבים המהירים בסעיף הזה מדברים על שלושה פרויקטים: על הנתיבים המהירים שכבר היום בבנייה; כבישים 2 ו-20 ועל כביש 5.
דניאל מלצר: לא מדובר על כל נתיבי התחבורה הציבורית.
דניאל מלצר: מדובר על נתיבים מהירים כמו בשפירים.
אבי מעוז: לא מדובר על נתיבי התחבורה הציבורית, רק על נתיבים מהירים.
אבי מעוז: אתה אומר שב-20, באיילון?
דניאל מלצר: אלה בעצם כניסות לתל אביב.
דניאל מלצר: מדובר על כניסה מצפון על כביש 2 מנתניה, מראשון לציון דרומה על כביש 20, וכביש 5 מאזור פתח תקווה ומזרחה.
אבי מעוז: ממורשה?
אבי מעוז: לא מדובר על כביש מס' 1?
אבי מעוז: שמה יש נתיב מהיר שעובד בלי שינוי.
דניאל מלצר: שמה אנחנו לא נוגעים.
אבי מעוז: למה אתה רוצה להגביל; למה אתה נותן לשרת התחבורה והבטיחות יכולת להגביל את כניסתם של כלי רכב שאינם ציבוריים?
דניאל מלצר: היום מודל ההפעלה של הפרויקטים האלה הוא כזה שהמפעיל נותן שאטל חינם מאזורי חנה וסע לתוך המטרופולין.
דניאל מלצר: היום צריך להסמיך את שרת התחבורה, לאפשר לה, במידה ויש מספיק תעבורה של שאטלים ושל אוטובוסים ציבוריים למנוע כניסה של רכב פרטי.
דניאל מלצר: בשביל זה צריך תיקון בחקיקה בחוק נתיבים מהירים.
אבי מעוז: כלומר, אתה רוצה למנוע שכלי רכב פרטיים - - -
דניאל מלצר: זה במצבים מסוימים.
דניאל מלצר: כדי לייצר מדרג שבו קודם כל השאטלים נוסעים בנתיב הזה.
אבי מעוז: קודם כל השאטלים, אחרי זה תחבורה ציבורית, ורק אחרי זה.
אבי מעוז: אתה מדבר עכשיו על כל הכניסות.
דניאל מלצר: זה רק על שלושה פרויקטים.
אבי מעוז: בסדר, שנייה.
אבי מעוז: אתה מדבר על כל הכניסות למטרופולין גוש דן, שזה מרכז הארץ.
אבי מעוז: אתה מדבר על כל הכניסות, מהצפון כביש 2, מהדרום אזור ראשון.
אבי מעוז: זאת לא הגבלה של כל הכניסה, מדובר על נתיב אחד.
אבי מעוז: זה הנתיב עצמו, הנתיב המהיר.
אבי מעוז: בסדר, הנתיב המהיר – אתה רוצה עכשיו להגביל.
אבי מעוז: אתה רוצה עכשיו שאנשי הפריפריה שבאים למטרופולין הם ייסעו – במה שאתם קוראים – בכל הגודש.
אבי מעוז: הם ייסעו בנתיבים הלא מהירים, שרת התחבורה תוכל להגביל את זה.
אבי מעוז: הם יוכלו לחנות אמנם ולנסוע עם השאטלים בחינם.
אבי מעוז: אבל אם נגיד הם באים לטיפול רפואי או באים למקום שהם צריכים את הרכב איתם כי אחרי זה קשה להם לעלות לאוטובוס, להחליף עוד פעם וכולי, והם נוסעים עם רכב פרטי עד לשם.
אבי מעוז: אתה אומר שהם ישתרכו בתורים, ושהם ישתרכו בפקקים, ולשרת התחבורה תהיה אפשרות להרחיב את הסמכויות שלה, והיא תוכל להגביל, שאנשי הפריפריה לא יוכלו להיכנס דרך הנתיב המהיר, אלא יעמדו בפקקים.
אבי מעוז: איפה ההיגיון החברתי בזה?
דניאל מלצר: אין פה שאלה של הגיון.
דניאל מלצר: הכניסה למטרופולין היום גדושה.
דניאל מלצר: אנחנו מתקצבים פרויקטים - - -
אבי מעוז: אבל אנשי הפריפריה יכולים לנסוע כרגע בנתיב המהיר, הם יכולים לנסוע.
דניאל מלצר: כיום הפרויקט לא קיים.
דניאל מלצר: זה תקופה של נתיב חדש.
אבי מעוז: בסדר, פרויקט מס' 1, באו דרך לטרון, עלו על כביש 1, ורוצים להיכנס בנתיב המהיר לתל אביב.
דניאל מלצר: הם צריכים לשלם את המחיר המתאים.
אבי מעוז: הם צריכים לשלם את מה שהם ישלמו.
אבי מעוז: אבל הם רוצים להגיע לאיכילוב, כי הם רוצים לקבל שם טיפול ייחודי, דווקא במטרופולין גוש דן.
אבי מעוז: הם לא יכולים להשתמש בנתיב המהיר כי אתה תגיד לשרת התחבורה: תשמעי, תגבילי את הרכבים הפרטיים והם לא יוכלו להיכנס.
אבי מעוז: למה להערים עוד קשיים על אנשי הפריפריה שבאים למטרופולין גוש דן?
דניאל מלצר: המטרה היא בסוף לייצר בנתיבים האלה עדיפות לשאטלים ולתחבורה ציבורית ולנסיעה משותפת – קארפול.
אבי מעוז: בקיצור – אין תשובה.
אבי מעוז: זה עוד סעיף שמגבילים את הפריפריה מלהיכנס למרכז הארץ.
אבי מעוז: במקום לקצר את היכולת של הפריפריה ולהפוך את הפריפריה למרכז הארץ, פה מגבילים אותם ואומרים להם: תעמדו בתורים, תעמדו בפקקים, הכול בסדר.
אבי מעוז: הלאה.
ניר אורבך: למעשה כל פרק י': תחבורה עובר לוועדת כלכלה אחרי שנצביע פה.
ניר אורבך: הגענו אמנם לפרק י"א: אנרגיה.
איתי טמקין: נעשה רישוי עסקים רגע ואז בזום נמצא כבר נציגה של אנרגיה.
ניר אורבך: - - - מישהו מהאוצר שיגיע לדבר גם על אנרגיה.
ניר אורבך: אנחנו עוברים כרגע לפרק י"ג.
ניר אורבך: נחזור עוד מעט לפרק י"ב.
ניר אורבך: פרק י"ג: רישוי עסקים.
ניר אורבך: נושא 26 סעיפים 69-75.
ניר אורבך: חוק רישוי עסקים, התשכ"ח-1968; חוק רישוי עסקים (תיקון מס' 34), התשע"ח-2018; חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה, התשע"ב-2012.
ניר אורבך: אקרא את פירוט הנושא ואחר כך את עמדת הייעוץ המשפטי: הפיכת הוועדה המייעצת לאסדרה שנכנסה לחוק לפני כשלוש שנים אולם טרם הוקמה לוועדה לאסדרה, וכן שינוי הרכב הוועדה, כך שמלבד הגורם המקצועי לרישוי הרלוונטי יהיו כלולים בה נציגי משרד ראש הממשלה, אוצר, משפטים ועוד.
ניר אורבך: יושב-ראש הוועדה יהיה עובד רשות הרגולציה.
ניר אורבך: הוועדה לאסדרה תוכל לרכוש שירותי ייעוץ חיצוניים בתחומים שונים.
ניר אורבך: מוצע להעביר סמכויות שעניינן קביעת תנאים ברישיון עסק מהרגולטור המקצועי הרלוונטי לשר הממונה על הרגולציה.
ניר אורבך: הוועדה לאסדרה – שבה יש כל פעם נציג אחד בלבד שהוא גורם מקצועי רלוונטי – היא המציעה את המפרטים.
ניר אורבך: עם זאת, נקבע מנגנון שמאפשר לרגולטור המקצועי להביא את הנושא להכרעת הממשלה.
ניר אורבך: מוצע לקבוע שיקולים שיש להתחשב בהם בקביעה או שינוי של מפרט – בין היתר – מיפוי סיכונים וחלופות התמודדות, עלויות יישום, השגת מטרת הרישוי באמצעי שעלותו נמוכה יותר, סטנדרטים מקובלים ב – OECD.
ניר אורבך: מתן סמכות לוועדה לאסדרה לבטל תנאי ברישיון שלא ניתן בדרך של קביעה בחיקוק, וכן לפקח על התאמת רישיונות למפרטים בין היתר באמצעות בדיקת השגות שמוגשות על תנאי רישיון ודרישות לתיקון ליקויים של הרגולטורים.
ניר אורבך: הסמכות לקבוע לאילו עסקים יש לקבוע מפרט אחיד ואילו עסקים ניתן לפטור מקביעת מפרט תעבור מהרגולטורים המקצועיים הרלוונטיים לוועדה לאסדרה בהסכמת הרגולטורים.
ניר אורבך: רשות רישוי מקומית לא תוכל לקבוע תנאי ברישיון החורג מהוראות המפרט האחיד.
ניר אורבך: ביטול סעיפים בחוק רישוי עסקים שמתייחסים לתנאים פרטניים לרישוי עסקים ונחקקו בהצעות חוק פרטיות; ביטול סעיף החוק הקובע לוחות זמנים מקסימליים לפרסום המפרטים האחידים שטרם פורסמו.
ניר אורבך: הארכת התקופה להסדרת עסקים הפועלים כיום ללא רישיון בארבע שנים נוספות – כך שבמה
ניר אורבך: לך תקופה זו עסק שפועל כיום ללא רישיון יוכל להסדיר רישיון בהליך מקוצר.
ניר אורבך: זה פירוט הנושא, הערת הייעוץ המשפטי: זו דוגמא לחקיקה שנחקקה בחוק ההסדרים לפני שלוש שנים אך טרם יושמה ועתה מוצע לתקנה שוב בחוק הסדרים.
ניר אורבך: התיקון מורכב, ההסדרים המוצעים לא מספיק מגובשים וקוהרנטיים ומעוררים שאלות רבות, אפילו ברמת ההתנהלות מעשית.
ניר אורבך: נדרש דיון מעמיק בהליך חקיקה רגיל.
ניר אורבך: מומלץ לפצל.
ניר אורבך: כמו כן, ההצעה כוללת ביטול חקיקה פרטית בנושאי רישוי עסקים.
ניר אורבך: הוועדה המומלצת להעברה היא פנים והגנת הסביבה.
ניר אורבך: בבקשה, מי רוצה להגיב?
מעיין ספיבק: כן.
מעיין ספיבק: מעיין ספיבק מאגף תקציבים.
מעיין ספיבק: אשמח לומר כמה מילים על מצב המפרטים ודרישות מרישוי עסקים ואחר כך לעמוד על כמה אי דיוקים בפירוט פה שנכתב לוועדה.
מעיין ספיבק: מפרט הוא המסמך שמרכז את כלל הדרישות שהרגולטורים דורשים מעסק על מנת לקבל רישיון עסק.
מעיין ספיבק: כיום קיימות במפרטים אלפי דרישות מעסקים, במסמכים שמגיעים לעשרות רבות של עמודים, שלא עוברים תהליכי בחינה, שיש בהם פירוט נרחב מאוד של הדרישות, לדוגמה, כולל רוחב של כיור, כולל לאן דלת צריכה להיפתח.
מעיין ספיבק: קיימות הרבה פעמים סתירות.
מעיין ספיבק: המפרטים נקבעים בנפרד על ידי הרגולטורים השונים, כך שבאמת הרבה פעמים יש גם סתירות וגם חוסר אפקטיביות בדרישות.
מעיין ספיבק: כאשר גם כל תחום רישוי עסקים אין לגביו פיתוח של מומחיות ומקצועיות בממשלה, ונכון לטייב ולמקצע את הממשק בין הרגולטורים לבין התחום העסקי כי יש לנושא השפעה משמעותית מאוד על המגזר העסקי.
מעיין ספיבק: לכן מוצע שתהיה ועדה מאסדרת לרישוי עסקים שזאת תהיה השגרה והעבודה שלה, ובאופן קבוע, כל נותני האישורים יהיו רלוונטיים ויהיו בתוך הדיונים שרלוונטיים למפרטים שלהם.
מעיין ספיבק: כמו שאמרתי, אני רוצה לעמוד על כמה אי דיוקים; דבר ראשון, כתוב עבור הוועדה שבוועדה לאסדרה יש כל פעם נציג אחד בלבד שהוא הגורם המקצועי – בוועדה יש שני נציגים.
מעיין ספיבק: בכל פעם שיש נושא שרלוונטי להם ומעבר לזה, הוועדה היא לא זו שמציעה את המפרטים אלא יש הזדמנות לנותן האישור להציע הוא את הטיוטה.
מעיין ספיבק: וכמו שאמר פעם אדם חכם: בעל הטיוטה הוא בעל הדעה.
מעיין ספיבק: אנחנו מאפשרים לנותני האישור אלה שיוזמים את זה.
מעיין ספיבק: מעבר לזה, כתוב פה: הסמכות לקבוע אילו עסקים יש עבורם מרפט אחיד ואילו אין – שימו לב בבקשה שנדרשת הסכמת הרגולטורים.
מעיין ספיבק: המשמעות היא שככל שהרגולטור לא מסכים שנכון לפטור ממפרט אחיד אז אין פטור ממפרט אחיד.
מעיין ספיבק: ובאשר להערות הוועדה לגבי העובדה שהרפורמה טרם יושמה, אני רוצה לדייק ולהגיד שהרפורמה קבעה שנותני האישור צריכים לפרסם מפרטים.
מעיין ספיבק: ובאמת מאז הרפורמה פורסמו מעל 70 מפרטים.
מעיין ספיבק: אנחנו כבר רואים שבמפרטים האלה יש כמו שתיארתי קודם – פירוט אינסופי, והעלויות הגבוהות מאוד שמושתות על העסקים וההיעדר של כל בחינה של החלופות שניתן לדרוש מעסקים במקום החלופות שאכן דורשים מהם.
מעיין ספיבק: ככל שיש שאלות, כמובן, אני חושבת שאנחנו יודעים די טוב איך אמורה הוועדה הזאת לעבוד.
מעיין ספיבק: אז ככל שיש שאלות שעולות והתיקון לא מספק, נשמח לענות על הכול.
אביר קארה: תגיד מה שאמרת לי.
אביר קארה: סוף סוף אמרת ,לא?
בועז טופורובסקי: אמרתי כל הכבוד וסוף סוף.
אביר קארה: סוף סוף, כל הכבוד.
בועז טופורובסקי: יש דברים שטוב לקדם היום.
ניר אורבך: מישהו רוצה עוד להעיר לנושא הזה?
אביר קארה: חבל שיעקב אשר לא פה.
ניר אורבך: אנחנו חוזרים חזרה רגע לפרק י"א: אנרגיה.
ניר אורבך: נמצאת איתנו בזום.
ניר אורבך: תציגי את עצמך בבקשה.
שני מנדל: שני מנדל, רכזת אנרגיה באגף תקציבים באוצר.
ניר אורבך: אני עכשיו אקרא את כל הפרק שעוסק באנרגיה.
ניר אורבך: את תתייחסי לכל סעיף ואחרי זה מי שירצה להתייחס יוכל גם הוא.
ניר אורבך: למעט נושא 23.
ניר אורבך: אקריא ברצף את נושאים 22,21,20 .
ניר אורבך: נושא 20 מספר סעיפים 60-61, תיקון לחוק למניעת מפגעי אסבסט ואבק מזיק, התשע"א-2011.
ניר אורבך: פירוט הנושא: תיקון לחוק למניעת מפגעי אסבסט ואבק מזיק, כך שמפעיל מיתקן תעשייתי שהוא תחנת כוח בתל אביב – רידינג ד' – יהיה רשאי להמשיך להשתמש באסבסט פריך שהותקן לצורך בידוד תרמי, בכפוף להגשת אישור שנתי של בעל רישיון לניהול המערכת למשרד להגנת הסביבה, לפיו אי שימוש באסבסט כאמור יגרום לפגיעה באמינות אספקת חשמל לגוש דן.
ניר אורבך: החל משנת 2028 יהיה צורך גם באישור שר האנרגיה לכך.
ניר אורבך: התקופה המותרת לשימוש באסבסט פריך במיתקן תעשייתי לפי החוק הקיים מסתיימת באוגוסט 2021.
ניר אורבך: כלומר כבר הסתיימה.
ניר אורבך: מרגע שיודיע בעל הרישיון לניהול המערכת כי אין עוד צורך באסבסט, יסיר מפעיל המיתקן את האסבסט ויטמינו בהתאם לחוק תוך שנתיים מיום ההודעה.
ניר אורבך: הערת הייעוץ המשפטי: מדובר בתיקון רטרואקטיבי שתחולתו מאוגוסט 2021 שהיה המועד האחרון להסרת אסבסט פריך ממפעלי תעשיה.
ניר אורבך: אין קשר לתקציב.
ניר אורבך: אקריא כעת גם את הנושאים הבאים שקשורים.
ניר אורבך: נושא 21, מס' סעיף 62 – 63 תיקון לחוק משק הגז הטבעי, התשס"ב-2002 חוק התכנון והבניה, התשכ"ה-1965.
ניר אורבך: פירוט הנושא: שינוי הגדרת ה"תעריפים" בחוק משק הגז כך שתכלול כל תשלום שמשולם לבעל רישיון לפי החוק על ידי צרכן, ספק גז טבעי או בעל רישיון אחר, כולל עבור פעולות שעל בעל רישיון לבצע לפי החוק כגון שירותי תשתית ופיתוח.
ניר אורבך: הסדרת פיצוי לבעלי מקרקעין שנפגעו שלא בדרך של הפקעה על ידי תכנית מתאר ארצית, במצב שבו אין בעל רישיון שהתוכנית נועדה למתקניו.
ניר אורבך: לפי התיקון, חברת נתיבי הגז הטבעי לישראל בע"מ, תפצה את בעלי המקרקעין; המועצה לענייני גז טבעי תוסמך לשנות תעריף שנקבע במכרז להענקת רישיון חלוקה אם הרישיון ניתן עד ה-31.12.2016 כולל לבטל את התעריף; הוספת עיצומים כספיים בשל הפרת ההוראות החדשות שיתווספו לחוק כאמור.
ניר אורבך: הערת היועצת המשפטית: מדובר באסופה של תיקונים שאין קשר בינם ובין תקציב המדינה, ולא ברור מדוע נכללו בהצעת חוק ההסדרים.
ניר אורבך: הוועדה המומלצת להעברה היא ועדת הכלכלה.
ניר אורבך: נושא 22, מס' סעיף 64 תיקון לחוק התכנון והבנייה, התשכ"ה-1965.
ניר אורבך: פירוט הנושא: תיקון הגדרת "תשתיות לאומיות" כך שיתווספו אליה גם מתקני אגירה, מיתקני מיתוג לחשמל והשנאה לחשמל ובלבד שמספר התכניות שיוגשו לוועדה לתשתיות לאומיות – ות"ל – למתקני השנאה לא יעלה על עשר תכניות.
ניר אורבך: תוספת מיתקן אגירה ומיתקן אגרו-וולטאי כך שניתן יהיה לקדם תכנית מתאר ארצית שניתן יהיה להוציא מכוחה היתרי בניה למתקנים אלה.
ניר אורבך: הערות הייעוץ המשפטי: אין קשר לתקציב.
ניר אורבך: התיקון אינו מורכב, אך החלק הנוגע למתקני מיתוג והשנאה מעורר שאלות מבחינה סביבתית.
ניר אורבך: מכל מקום לא ברור מדוע מובא כחלק מחוק הסדרים.
ניר אורבך: הוועדה המומלצת להעברה היא ועדת פנים והגנת הסביבה.
ניר אורבך: נושא 23 כבר דנו.
ניר אורבך: שני, בבקשה, התייחסות שלך.
אבי מעוז: זה דיון עכשיו על הכול ביחד?
ניר אורבך: היא תתייחס לכל סעיף בנפרד.
ניר אורבך: קראתי את שלושתם לצורך הנוחות.
שגית אפיק: הכול תחת אותו פרק.
ניר אורבך: הכול תחת פרק אנרגיה.
שני מנדל: אתחיל מהנושא הראשון שהקראת, האסבסט.
שני מנדל: לנו יש תחנת כוח ברדינג, בגוש דן, שהייתה אמורה להיות מוכפלת.
שני מנדל: חברת החשמל עד החלטת הממשלה הזו תכננה תחנת כוח בהספק של 900 מגה וואט במקום 450 שנמצאת שם היום.
שני מנדל: בגלל אישור תוכנית שדה דב והמורכבות לאשר תחנת כוח בסמיכות כל כך גבוהה למקום מגורים, כשהתחילו לתכנן היה שם את שדה דב כשדה תעופה, עשינו תוכנית חירום לגוש דן.
שני מנדל: היום יש לנו פקקים בכניסה לגוש דן לא רק במכוניות אלא גם בחשמל.
שני מנדל: אנחנו לא מצליחים להזרים חשמל מהדרום, באנרגיות מתחדשות הרבה פעמים, לתוך תל אביב.
שני מנדל: ולכן מה שבחרנו לעשות זה תוכנית חירום להספקת חשמל.
שני מנדל: התוכנית כוללת כמה דברים: אחד, והכי חשוב, זה פתרון הולכת חשמל לגוש דן ואז ייצור - - - בתוך תל אביב, זאת אומרת גם אגירה לתל אביב וגם - - - בתוך גוש דן כדי שתוכל לספק את החשמל.
שני מנדל: כדי לאפשר גם לפתרון הולכה וגם לפתרון הייצור להתממש, אנחנו עדיין צריכים איתור בגוש דן, ברדינג, עד שפתרון ההולכה, פתרון - - -.
שני מנדל: ולכן אנחנו צריכים את - - - בתחנת הכוח רדינג.
שני מנדל: כמו שכתבה היועצת המשפטית, ההיתר להשתמש ברדינג בגלל האסבסט פג ביולי 2021.
שני מנדל: אנחנו מבקשים הארכה, והארכה לא רק לזמן של עד סוף שנה, אלא עד - - -.
שני מנדל: קראנו לזה גם תוכנית חירום, שבאמת תאשר את ההשלמה של הספקת חשמל לגוש דן, בגלל כל החשיבות של זה.
שני מנדל: כדי לאפשר תחבורה חשמלית, כדי לאפשר בנייה של עוד יחידות דיור, ובאמת לספק את הספקת החשמל לגוש דן.
שני מנדל: דבר שני, אנחנו מבקשים שינויים בחוק משק הגז הטבעי.
שני מנדל: אנחנו לא - - - לניתוח של הייעוץ המשפטי - - -
אבי מעוז: רגע, היא עברה סעיף.
שני מנדל: כן, עברתי לסעיף השני.
שני מנדל: לפיתוח של משק הגז הטבעי יש חשיבות כלכלית גבוהה מאוד.
שני מנדל: חיבור מפעלים וצרכנים לגז שתאפשר להפחית זיהום האוויר באופן חד, וגם מאפשר להם להיות - - - מבחינה כלכלית, השימוש בגז טבעי מוריד באופן חד את עלויות האנרגיה.
שני מנדל: ולכן אנחנו סבורים שהשינויים כאן שמאפשרים גם הגדרת תעריפים, שינויים בתעריף מקלים את הפיקוח על - - - הגז.
שני מנדל: ולכן יש להם חשיבות.
שני מנדל: אני עוברת ל- - -.
שני מנדל: בנוגע להקלות, כדי לאשר כניסה מאסיבית של אנרגיות מתחדשות צריכים להקל גם בדברים שקשורים לחוקים, בעיקר בחוק התכנון והבנייה, שנהיה יכולים לאשר גם מתקני השנאה, כדי שנוכל להוליך את כל החשמל הזה שמיוצר במקומות שונים בארץ.
שני מנדל: כרגע הוא בעיקר בדרום, אנחנו רוצים שגם יהיה יותר קרוב למקום הצריכה.
שני מנדל: וכדי להכניס לאזורי הביקוש, אנחנו חייבים מתקני חשמל.
שני מנדל: מה שהצעת ההחלטה פה - - - מאפשר להכניס אותו לות"ל כמשהו נוסף.
שני מנדל: גם הקפידו איתנו שזה רק ישתקף בתוכניות, שלא יהיה כולם בות"ל.
שני מנדל: אבל כדי לאשר עוד ועדה שתוכל לבחון את הדברים ובאמת להקל על אישור התשתיות, ביקשנו לתקן את החוק באופן הזה.
שני מנדל: על - - - כבר דיברנו בצוהריים, יש חשיבות גדולה מאוד.
שני מנדל: אם אנחנו רוצים לעבוד עם תשתיות בין-לאומיות בישראל, ולהפחית גם גזי חממה, וזיהום אוויר, ולהכניס יותר אנרגיות מתחדשות ולהוזיל מחירים, אנחנו נהיה חייבים להסיר חסמים.
שני מנדל: אחד מהם זה גם היטל השבחה.
שני מנדל: זהו.
שני מנדל: אשמח לענות על כל שאלה שיש בשמחה רבה.
אבי מעוז: את אמרת בנושא 21, לגבי משק הגז, אמרת שיש לזה קשר תקציבי.
אבי מעוז: את יכולה לפרט?
שני מנדל: כן.
שני מנדל: אני אומרת שיש לזה קשר ישיר לפיתוח הכלכלי.
שני מנדל: כשאנחנו מאפשרים למפעלים ולצרכני אנרגיה להתחבר לרשת הגז הטבעי, אנחנו גם מאפשרים להם להפחית בזיהום אוויר שהוא חשוב מאוד, מעבר ממזוט או גפ"ם לגז טבעי מפחית בחדות את זיהום האוויר שאנחנו נושמים ופוגע בנו, גם בגזי החממה.
שני מנדל: ומצד שני, מאפשר להם להיות תחרותיים ולהוזיל להם את עלויות האנרגיה, ולכן יש להם חשיבות.
שני מנדל: כשאנו מאפשרים למפעלים לתכנן אנרגיה - - - גם בתי חולים, להתחבר לרשת הגז הטבעי, אנחנו מאפשרים להם להוריד בחדות את זיהום האוויר שאנחנו נושמים, ואנחנו מסייעים להם להפחית בעלויות האנרגיה שלהם.
שני מנדל: ולכן יש פה קשר ישיר לפיתוח כלכלי.
אבי מעוז: תראה, אדוני היושב-ראש, באמת אני מתחבר מאוד למה שכתבה פה היועצת המשפטית.
אבי מעוז: מדובר באסופה – בסעיף הזה – של תיקונים שאין קשר בינם לבין תקציב המדינה ולא ברור מדוע נכללו בהצעת חוק ההסדרים.
אבי מעוז: כל ההסברים של הגברת המלומדת למה זה קשור לפיתוח כלכלי, של בתי חולים וכדומה, זה בסדר גמור, אבל אפשר להעביר את זה להליך חקיקה רגיל.
אבי מעוז: אותו דבר לגבי הנושא הקודם: רוצים עכשיו אישור רטרואקטיבי מאוגוסט 21'.
אבי מעוז: ומה קורה עד עכשיו?
אבי מעוז: נגיד שלא ניתן את האישור הזה – מה יקרה?
אבי מעוז: אם זה לא יעבור בחוק ההסדרים, אז מה יקרה?
אבי מעוז: כמו שהסתדרנו עד עכשיו, אז יסתדרו עוד חצי שנה.
אבי מעוז: תעבירו את זה להליך חקיקה רגיל ותגמרו עם זה בהליך חקיקה רגיל.
אבי מעוז: למה להעמיס על חוק ההסדרים עוד נושאים ועוד נושאים שאפשר להעביר אותם בהליכי חקיקה רגילים?
אבי מעוז: הנושאים האלה יגזלו את הזמן של כולנו.
אבי מעוז: במקום שנעסוק באמת בחוק ההסדרים, בנושאים שאנחנו אמורים לעסוק בהם שהם משלימים לתוכנית הכלכלית, שהיא מחוברת לחוק התקציב, מעמיסים על זה כל מיני נושאים שאפשר להעביר אותם בהליך חקיקה רגיל והכנסת הזאת תוכל לקיים את תפקידה ולהעביר את החוקים הרגילים.
אבי מעוז: יש פה אסופה של נושאים שאנחנו עושים מעקף לוועדת כספים, ואנחנו מעבירים את זה לוועדת הכלכלה, או שאנחנו מעבירים – הגדרת תשתיות לאומיות לוועדת הפנים והגנת הסביבה.
אבי מעוז: ואפשר לעשות בכל הדברים האלה הליך חקיקה רגיל, לא צריך להעמיס על חוק ההסדרים שגם כך הוא עמוס מאוד והוא יצריך מכולנו הרבה שעות עבודה, וכולנו מתכוונים להשקיע בזה את שעות העבודה כדי שנדע באמת שאנחנו עושים דבר שהוא לטובת האזרחים בסופו של דבר.
אבי מעוז: אז לא צריך להעמיס עכשיו כל מיני חוקים שהם לא קשורים לטובת האזרחים ולא הצליחו להעביר את זה עד עכשיו או לא רצו להעביר את זה עד עכשיו או שלא הייתה אפשרות להעביר את זה עד עכשיו.
אבי מעוז: בבקשה – תיקחו את מה שלא צריך, תוציאו את זה מחוק ההסדרים ונעביר את זה להליך חקיקה רגיל ונתעמק בזה כשיגיע הזמן להתעמק בזה.
שני מנדל-לאופר: להשיב?
שני מנדל-לאופר: אשמח.
שני מנדל-לאופר: אחד, לגבי הדחיפות גם באזבסט, אם התיקון לא יעבור אז לא יהיה אפשר להשתמש בתחנת הכוח רידינג.
שני מנדל-לאופר: וזו בעיה – לא יהיה חשמל.
שני מנדל-לאופר: תחנת הכוח רידינג היא תחנה שעובדת.
שני מנדל-לאופר: היא ישנה, היא לא יעילה, אבל היא עובדת בשליש משעות השנה כי פשוט אי-אפשר להכניס חשמל לתל אביב.
שני מנדל-לאופר: כרגע עוברים על החוק ולכן הדחיפות.
שני מנדל-לאופר: אנחנו נהיה חייבים לתקן את החוק גם כדי להעביר וליישם את התוכנית של הפקת חשמל לגוש דן עם פתרון ההולכה.
שני מנדל-לאופר: זה לגבי הדחיפות.
אבי מעוז: היום היא לא מספקת חשמל?
שני מנדל-לאופר: היא מספקת, אבל בגלל שלא יכולנו - - - בחקיקה, אנחנו צריכים לתקן את החוק.
אבי מעוז: בסדר.
אבי מעוז: היא מספקת חשמל אבל לא חוקי.
אבי מעוז: את אומרת שהיא מספקת חשמל אבל לא באופן חוקי, זה מה שאת אומרת?
שני מנדל-לאופר: כרגע אנחנו צריכים לתקן את חוק האזבסט.
שני מנדל-לאופר: לו היינו יכולים להעביר תיקוני חקיקה זה היה מתקבל וזה מובן.
שני מנדל-לאופר: עכשיו אפשר ולכן הדחיפות.
אבי מעוז: בסדר, זה דחוף אבל בהליך רגיל אין שום בעיה.
אבי מעוז: זה דחוף – תעבירו את זה בהליך חקיקה רגיל, אין שום בעיה.
אבי מעוז: למה בחוק ההסדרים?
אבי מעוז: דחוף בהליך חקיקה רגיל.
שני מנדל-לאופר: גם הרפורמה, גם - - - חשמל גוש דן וגם חוק האזבסט הוא רלוונטי אליו.
שני מנדל-לאופר: - - - חבילה - - - שגם אמורה לעשות תוכנית לאספקת החשמל לגוש דן ותכנון - - - וקידום תשתיות, זה גם חלק מהמהלך הזה.
שני מנדל-לאופר: זה באמת הפתרון של - - - ואי-אפשר לעשות את זה בנפרד.
שני מנדל-לאופר: עכשיו צריכים לתכנן את - - - עכשיו צריכים לתת פתרון להולכה וליישם אותו ולכן גם החשיבות הגדולה.
שני מנדל-לאופר: לגבי משק הגז, יש לזה דחיפות.
שני מנדל-לאופר: יש לזה גם חשיבות כלכלית והקשר בין התקציב לבין זה – שוב אני אומרת, לפיתוח כלכלי יש חשיבות גם לתקציב וזה חלק - - - בחוק ההסדרים.
ניר אורבך: שני, תודה רבה.
ניר אורבך: אנחנו עוברים כרגע לנושא 27 - -
אבי מעוז: על זה אמר חבר הכנסת אשר: אל תמכרו לנו תותים.
ניר אורבך: - - עבודות פיתוח בתכנית למגורים.
ניר אורבך: מספר סעיף 78-76, תיקון לפקודת העיריות ופקודת המועצות המקומיות.
ניר אורבך: פרוט הנושא: הסמכת רשות מקרקעי ישראל ומשרד השיכון לבצע עבודות פיתוח במגרשים המשווקים על ידיהם במקום הרשויות המקומיות.
ניר אורבך: לפי הנטען, מדובר בהסרת חסם המעכב קידום פתרונות דיור.
ניר אורבך: הערת הייעוץ המשפטי: מדובר בניסיון נוסף לקדם הצעה זו, לאחר שהוגשה בנוסח זהה בהצעת חוק התכנית הכלכלית בשנת 2018 ופוצלה מהותית על ידי ועדת הפנים בשל מורכבותה וחוסר בשלותה.
ניר אורבך: הוועדה המומלצת להעברה היא ועדת הפנים והגנת הסביבה.
ניר אורבך: מי מעוניין להתייחס?
ניר אורבך: נושא 27, סעיף 78-76.
אבי מעוז: אני מתייחס למה שהקראת בהערה של הייעוץ המשפטי.
אבי מעוז: כתוב אצלי: סוכם עם יושב-ראש הכנסת שהצעה זו תפוצל פיצול מהותי.
ארבל אסטרחן: היועצת המשפטית הבהירה כבר בישיבה הקודמת שזו טעות.
ארבל אסטרחן: זה נכתב בטעות, זה לא סוכם.
אבי מעוז: הבנתי.
יצחק פינדרוס: דרך אגב, זה חוק מצוין.
מיכאל מלכיאלי: לא מתאים לכם, הממשלה, בקיצור.
יצחק פינדרוס: אמרתי שרוב החוקים פה טובים, רק הדיון לא ענייני.
יצחק פינדרוס: אני אומר לכם בכנות, רוב החוקים פה טובים.
אבי מעוז: חבר הכנסת פינדרוס, החוק מצוין – מצוין.
אבי מעוז: השאלה למה - - -
יצחק פינדרוס: גם זה שאתם לא נותנים לתושבי תל אביב להחנות ליד הבית זה גם חוק מצוין.
אבי מעוז: חבר הכנסת פינדרוס, השאלה היא למה זה מופיע בחוק ההסדרים.
אבי מעוז: אמנם, לפי הנטען בהסרת חסם המעכב קידום פתרונות דיור – הייתי מבקש הסבר למה.
יעל לינדנברג: אנחנו נמצאים כיום בתקופה בה אנו רואים את עליית מחירי הדיור ואנחנו מבינים שהפתרון האמיתי והכולל לזה הוא בצד ההיצע.
יעל לינדנברג: כלומר, אנחנו צריכים לעשות כמה שיותר פעולות כדי להגדיל את היצע הדיור במדינת ישראל.
יעל לינדנברג: ההצעה היא חלק ממספר הצעות שאנחנו מביאים בתחום הדיור במסגרת חוק ההסדרים.
יעל לינדנברג: היא בעצם מאפשרת למשרד השיכון או לרשות מקרקעי ישראל להתחיל ולבצע את עבודות הפיתוח במקום שהרשות המקומית לא מבצעת את עבודות הפיתוח וככה לאפשר שיווק קרקע באופן מהיר ומיידי.
יעל לינדנברג: שיווק קרקע שהוא הכרחי - - -
יצחק פינדרוס: אבל אתם משאירים את האפשרות שרשויות מקומיות יעשו במקומות שזה יותר יעיל?
יעל לינדנברג: חד-משמעית.
יצחק פינדרוס: יש מקומות שזה הפוך.
יעל לינדנברג: צריך להבין, זה רק במקרים חריגים כשהרשות לא מבצעת בעצמה ואנחנו מבינים שאנחנו לא יכולים לחכות ובינתיים להקפיא את שיווק הקרקעות.
יעל לינדנברג: זה משהו הכרחי ואנחנו רואים בו צעד משמעותי בקידום - - -
יצחק פינדרוס: לא קשור לחוק ההסדרים אבל זה חוק טוב.
ניר אורבך: עוד מישהו רוצה?
מיכאל מלכיאלי: לי יש רק שאלה, אדוני היושב-ראש.
מיכאל מלכיאלי: אני מקבל עכשיו הודעה ומעניינת אותי התייחסות אם יש.
מיכאל מלכיאלי: היועץ המשפטי לממשלה גילה הערב כי ראש הממשלה בנט שיקר כאשר הודיע כי הנחה לנקוט בצעדי אכיפה קשים כנגד חולים מאומן שנכנסו לישראל במרמה.
מיכאל מלכיאלי: לדבריו, ההחלטה התקבלה על-ידי פרקליט המדינה ובכלל לא על-ידי בנט שבכלל לא מוסמך להכריע בעניין.
יצחק פינדרוס: אתה מופתע?
מיכאל מלכיאלי: אני מנסה להבין למה בנט משקר כל-כך הרבה.
ניר אורבך: היועץ המשפטי אמר שראש הממשלה משקר?
ניר אורבך: ככה אמר?
מיכאל מלכיאלי: כן, כן.
מיכאל מלכיאלי: היועץ המשפטי גילה הערב – אני מקריא מאתר "בחדרי חרדים" – שיקר כאשר הודיע כי הנחה לנקוט – אני לא מבין מה קרה לראש הממשלה שלנו, כל הזמן משקר.
יצחק פינדרוס: הוא מופתע שבנט שיקר.
ניר אורבך: זה לא מה שהיועמ"ש אומר - - -
מיכאל מלכיאלי: היועץ המשפטי אמר, לא נעים לו להגיד שהוא משקר - - -
ניר אורבך: מדבריך נחזה כאילו זה מה שאמר היועמ"ש.
מיכאל מלכיאלי: הקראתי מאתר שהוא מאוד אמין בעיניי.
מיכאל מלכיאלי: השאלה היא האם להיראות מופתע או שכאילו זה בסדר?
ניר אורבך: תראה מופתע.
ניר אורבך: פרק ט"ו: תקשורת.
ניר אורבך: נושא 28, סעיפים 80-79 ו-81(2), תיקון לחוק התכנון והבניה, חוק התקשורת.