GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מאיר פרוש: זה אבא של הענייניות.
ניר אורבך: אני רושם את ההערה ואעביר אותה באחד משניהם ליושב-ראש ועדת הכספים אלכס קושניר.
ניר אורבך: הסעיפים שמדובר עליהם הם סעיף 50 סעיף קטן (1), 50 סעיף קטן (2) - - -
מאיר פרוש: מה עם 10?
ארבל אסטרחן: אנחנו ב-9.
ארבל אסטרחן: ו-51.
ניר אורבך: אני מסביר, בצד ימין זה מס' הנושא, שמאלה ממנו בעמודה הצמודה זה מס' הסעיפים שעליהם אנחנו דנים.
יצחק פינדרוס: איפה יבגני ששאל אותי איך הגעתי ל-63?
יצחק פינדרוס: שיבוא ויראה שיש יותר.
יצחק פינדרוס: הוא התלונן.
ניר אורבך: אתה דיברת על חוקים, לא על סעיפי חוקים.
ניר אורבך: סעיף 50 סעיף קטן (1), סעיף 50 סעיף קטן (2), וסעיף 51, ועדת הכספים.
ניר אורבך: ב"פרק ח': כבאות" כרגע לא דנים.
ניר אורבך: בנושא 9 הקראתי את הסעיפים, וזה עובר לוועדת הכספים.
מאיר פרוש: זה לא עובר כלום.
מאיר פרוש: אני רוצה לדון לגופו של עניין.
מאיר פרוש: תענה לי מה זה - - -
ניר אורבך: בבקשה, אין בעיה, תתייחס.
ניר אורבך: אני לא אענה לך כי אני לא אנשי מקצוע.
מאיר פרוש: תענה לי מה זה להאריך את זה בעוד 12 שנים.
ניר אורבך: אנשי המקצוע פה רוצים לענות לו?
מאיר פרוש: אני שואל את זה כבר ארבע פעמים, תענו לי.
ניר אורבך: בסדר, בבקשה, תשאל אותם.
איתי טמקין: אין לנו פה את מי שמתעסק עם זה, נקרא לו.
מאיר פרוש: אתה רואה, איך אתה רוצה לאשר לוועדת הכספים?
ניר אורבך: אז אני רושם פה, בסדר, נחזור לזה.
ניר אורבך: מישהו מהאוצר שמתעסק בזה יהיה היום פה?
ניר אורבך: חבר הכנסת פרוש, שמנו את זה בצד, יגיע נציג האוצר ותעלה את זה שוב.
ניר אורבך: על נושא 10, סעיף 53, לא דנים כרגע.
ניר אורבך: גם על נושא 11, סעיפים 54 עד 55, בפרק "ניקוז" יש סיכום "עם יושב-ראש הכנסת כי הנושא יפוצל לאחר הקריאה הראשונה.
ניר אורבך: " איפה חבר הכנסת פינדרוס?
ניר אורבך: שיוריד מה-62 את זה.
מאיר פרוש: נודיע לו.
ניר אורבך: להעביר את זה לוועדת הכלכלה ולפצל את זה לאחר הקריאה הראשונה.
: למה על 10 לא דנים?
ניר אורבך: אמרתי לך, ברגע שיש לנו כרגע משהו שהוא עדיין במחלוקת אני מעביר אותו לסיבוב השני, ברשותך.
ניר אורבך: אנחנו נעשה קודם כל את מה שהחלטנו.
: לא, אני מבין שאמרת – אה, לא דנים בו כרגע?
ניר אורבך: ב-13:00 אנחנו נצא להפסקת צוהריים של שעה.
ניר אורבך: חבר הכנסת פרוש, של שעה, לא של חצי שעה, כדי שתוכלו גם לאכול.
ניר אורבך: נחזור לפה ב-14:00 ואז נדון בנושאים שנתונים במחלוקת.
: אבל אני מבקש שאז הדיון יהיה מהותי - -
ניר אורבך: אני אתן לך לשאול מה שאתה רוצה.
: - - ולא טכנוקרטי.
ניר אורבך: אנחנו אנשי מהות.
ניר אורבך: נושא 12.
מאיר פרוש: אם - - - היושב-ראש.
מאיר פרוש: יש סעיף שירד לגמרי מה - - -
ניר אורבך: כבר שניים, חבר הכנסת פרוש.
יצחק פינדרוס: איזה?
יצחק פינדרוס: איזה סעיף ירד?
מאיר פרוש: תגיד 59, לא 60.
יצחק פינדרוס: לא, זה 63/61.
ניר אורבך: הפרק של הניקוז.
ניר אורבך: זה מפוצל אחרי קריאה ראשונה.
ניר אורבך: נושא 12 – לא דנים כרגע.
ניר אורבך: נושא 13 – גם לא.
ניר אורבך: נושא 14 - - -
גלית דיסטל אטבריאן: לא הבנתי, מה הרציונל של הנושאים שכן דנים בהם כרגע?
ניר אורבך: שאין עליהם שום מחלוקת מול הייעוץ המשפטי – לא בעניין ההוצאה או לא הוצאה מחוק ההסדרים ולא בעניין הניתוב לוועדות.
יצחק פינדרוס: דרך אגב, 14 – אני לא מבין למה זה בחוק ההסדרים.
יצחק פינדרוס: שיסבירו לי אולי משרד המשפטים למה זה בחוק ההסדרים.
יצחק פינדרוס: יש פה נציג משרד המשפטים?
יצחק פינדרוס: אמיתי אני אומר לך.
יצחק פינדרוס: סעיף 14 – אני לא נגד, אני יכול להיות בעד, אבל אני רוצה להבין מה זה קשור לחוק ההסדרים.
: הנת"צים?
יצחק פינדרוס: אלא אם כן תגיד לי שהורידו מתקציב הרשויות מענקי איזון וזה הולך להחזיר להם את הכסף, זה יכול להיות.
יצחק פינדרוס: זה הסדר שאני יכול להבין.
אסי מסינג: אני אסביר?
יצחק פינדרוס: לא, משרד המשפטים.
יצחק פינדרוס: עזוב, משרד האוצר – הכול קשור.
יצחק פינדרוס: כל המדינה קשורה לאוצר.
: אתה רוצה הסבר?
: חיים ביבס.
יצחק פינדרוס: ברור לי.
יצחק פינדרוס: אני רוצה מישהו ממשרד המשפטים.
: רוצה הסבר?
: זה חלום של כל ראש עיר.
יצחק פינדרוס: אני במקרה גם הייתי כמה ימים ראש עיר כמוך.
יצחק פינדרוס: אבל כראש עיר אני לא מבין - - -
ניר אורבך: משום מה נראה לי שיש לכם ניסיון בחוק ההסדרים ככה שהצלחתם בתור קואליציה להכניס דברים.
ניר אורבך: נראה לי מהשיח שמתנהל פה שכשהייתם קואליציה, דווקא זה עבר יפה.
: תדע לך, כשהיינו בקואליציה הוצאנו המון דברים מחוק ההסדרים, כן.
ניר אורבך: גם הכנסתם המון.
: לא היינו פחדנים כמוכם.
ניר אורבך: לא, אתם אמיצים.
: אתם אמיצים רק על חרדים, זה הכול.
: על ערבים לא.
ניר אורבך: עורך דין מסינג, בבקשה.
גלית דיסטל אטבריאן: אני אשמח להסבר למה זה שייך לחוק ההסדרים ולא לתקציב.
אסי מסינג: התייחסתי במבוא ביום חמישי לעובדה שלפחות לתפיסתנו שלנו מבחינת מה יכול להיות בחוק ההסדרים ומה לא בכל מה שקשור לתוכנית הכלכלית של ממשלת ישראל שמובאת בפניכם בעת הזו; ההתייחסות היא על סמך ניסיון העבר, על סמך כל המטרות והתכליות של הפרקים השונים שחוקקו במהלך חוקי ההסדרים ב-20 השנים האחרונות, ואפשר לראות את הדוגמאות השונות, שבמסגרתן - - -
יצחק פינדרוס: הערת ביניים, אני לא רוצה לבזבז את הזמן של הוועדה.
יצחק פינדרוס: ניר, אין לי שום בעיה עם העמדה של אסי, ואני מכיר את העמדה.
יצחק פינדרוס: אני רוצה - - -
אסי מסינג: אולי תיתן לי רק להשלים?
ניר אורבך: חבר הכנסת פינדרוס, אני מבקש משהו אחד.
גלית דיסטל אטבריאן: אני אשמח לקבל את ההסבר.
ניר אורבך: אני מבקש ברמה האישית, ועכשיו גם עשרת ימי תשובה וכולי – בואו נכבד גם את אנשי המקצוע האלה.
יצחק פינדרוס: לא, אמרתי שאין לי בעיה איתו.
יצחק פינדרוס: זאת עמדה לגיטימית.
גלית דיסטל אטבריאן: פינדרוס, בוא נקשיב, אולי נשתכנע.
ניר אורבך: התחושה שלי כבר מיום חמישי, אני חייב להגיד, שיש נימה של אי כבוד כלפי – אנשים עשו עבודה.
יצחק פינדרוס: לא נכון, חבר'ה, אני מוריד את הכובע בפניהם.
ניר אורבך: אני אומר את התחושה שלי.
ניר אורבך: אז תן לו לסיים.
ניר אורבך: תן לו לסיים.
יצחק פינדרוס: - - - חלום של משרד האוצר 40 שנה.
אסי מסינג: כמו שציינתי – וזה יחזור על עצמו בכל הפרקים שאני מניח שהשאלה תשוב – דיברתי על כך שחלק ממטרות העל של התוכנית הכלכלית לדורותיה, לא באופן ספציפי השנה הזו, ובפרט בשנה הזאת ציינתי גם את האתגרים השונים שנמצאים בפני כלכלת ישראל – להעלות את רמת החיים בישראל ולחזק את הצמיחה במשק.
אסי מסינג: לשתי המטרות הללו יש בסופו של דבר גם השפעה עקיפה על התקציב, בוודאי על התקציבים העתידיים.
אסי מסינג: בין היתר, גם הגדלת תעסוקה, הגדלת הפריון במשק, רמת התחרות בו, הוזלת יוקר המחייה וצמצום הנטל הרגולטורי.
אסי מסינג: באופן ספציפי לגבי הפרק הזה שאתם מדברים בו כרגע, אנחנו דנים בסעיף אחד מתוך מכלול של סעיפים, שהסעיף הזה מתעסק בשאלה של הליכי האכיפה בנת"צים ועל החשיבות של שימוש בנת"צים ואי הפרעה לנצ"תים וההשפעה על כך על התחבורה בישראל.
אסי מסינג: יש לזה השלכות רבות ואפשר לדבר על כך ועל ההשלכה הכלכלית על העניין הזה.
אסי מסינג: מה שמוצע באופן ספציפי בסעיף הזה, ש-50% מהכנסות הרשויות המקומיות מאכיפה בנת"צים יוקצו לתפעול ותחזוקת שיפור התחבורה הציבורית והתשתיות באותה הרשות.
אסי מסינג: אני קורא כרגע ממה שהייעוץ המשפטי של הכנסת ציין במסגרת הטבלה.
אסי מסינג: בוודאי ובוודאי שהשאלה של התחזוקה והשיפור של התחבורה הציבורית והתשתיות בכל מה שקשור גם בעניין האכיפה וגם בעניין השיפור עצמו, יש לו קשר ישיר לשאלה של פיתוח התשתיות והשפעה על הצמיחה ועל יתר המדדים הכלכליים לצורך מימושה של תוכנית כלכלית.
גלית דיסטל אטבריאן: סליחה על השאלה, אני בכל זאת רוצה להתעקש רגע.
גלית דיסטל אטבריאן: ההסבר שלך מספר לנו למה ההצעה הזו היא טובה.
גלית דיסטל אטבריאן: הוא לא עונה לנו - - -
אסי מסינג: השאלה הייתה מדוע היא קשורה לחוק ההסדרים, זו הייתה השאלה - - -
גלית דיסטל אטבריאן: אם תיתן ל לסיים את השאלה, אז תוכל לענות לי.
גלית דיסטל אטבריאן: אני חדשה פה.
גלית דיסטל אטבריאן: אני הבנתי שיש את עניין התקציב ויש את עניין חוק ההסדרים.
גלית דיסטל אטבריאן: ההסבר שלך מסביר לי נפלא למה הדבר הזה צריך להיכנס לתקציב, עוד לא הבנתי למה לחוק ההסדרים.
אסי מסינג: שוב, אין פה – אולי אני אחזור רגע - - -
יצחק פינדרוס: אני רוצה להתייחס רגע למה שאתה אמרת.
יצחק פינדרוס: אני רוצה להתייחס רגע.
אסי מסינג: אולי אני אחזור עוד צעד אחד אחורה.
אסי מסינג: מונחות בפניכם שתי הצעות חוק שנמצאות באותה חוברת: הצעת חוק התוכנית הכלכלית והצעת חוק ההתייעלות הכלכלית.
אסי מסינג: החלוקה ביניהן היא לא חלוקה של מה בכך, היא חלוקה מהותית שכוללת – בחלק של הצעת חוק התוכנית הכלכלית נכנסים כל השינויים המבניים, סוג המטרות שדיברתי עליהן כרגע.
אסי מסינג: כך זה נעשה ב-20 השנים האחרונות.
אסי מסינג: ב-10 השנים האחרונות יש את החלוקה בין שתי ההצעות, מאז 2010-2009.
אסי מסינג: בהצעה השנייה, בחוק ההתייעלות הכלכלית, ישנם שינויים שהקשר הוא שהשינויים במהותם הם שינויים פיסקליים, הם משפיעים השפעה ישירה גם על המסגרות התקציביות וגם על היכולת לעמוד במשמעת הפיסקלית ובאחריות הפיסקלית ועל כל הנגזרת של זה מהמסגרות, גם מגבלת ההוצאה וגם מגבלת הגירעון.
אסי מסינג: החלק הזה לא נדון, החלק של הצעת חוק ההתייעלות נדון ביום חמישי.
אסי מסינג: אנחנו דנים כרגע בהצעת חוק התוכנית הכלכלית.
אסי מסינג: לגבי כולם – לגבי כולם, בלי יוצא מן הכלל – התכלית העיקרית שלהם היא התכליות שדיברתי עליהן קודם לכן, ולגבי כולם תישאל השאלה מה הקשר הישיר שלהם לתקציב.
אסי מסינג: הסברתי באריכות והסברתי את זה גם בדיון הקודם, שהתוכנית הכלכלית – וכך נהוג היה מאז חקיקתו של חוק ההסדרים בחלוקה, בעשר השנים האחרונות, בפרט בין שתי ההצעות, זה בין השינויים המבניים, שהם כוללים את התרומה לכל אחת מהתוכניות הכלכליות והן חלק מהתוכנית הכלכלית הלגיטימית, לדברינו, של הממשלה שמובאת בפני הכנסת.
אסי מסינג: והחלק השני, שהוא חוק ההתייעלות, הם התיקונים שמצביעים על שמירה על המשמעת הפיסקלית ולהם יש קשר ישיר והדוק לתקציב הספציפי.
אסי מסינג: לכן ביחד זה אוגם את התוכנית הכלכלית של ממשלת ישראל שמובאת בפני הכנסת אחת לשנה, ואני הסברתי באריכות בפעם הקודמת למה אין פסול בדבר הזה, למה כך זה נעשה, למה זה הדבר הנכון והראוי, וכך פועלים.
אסי מסינג: זו אחת מהדוגמאות.
אסי מסינג: באופן ספציפי עכשיו התייחסתי לפרק הספציפי הזה, או יותר נכון, לסעיף בתוך הפרק, זה אפילו לא פרק שלם, זה סעיף אחד, שמתייחס לשאלה של ההשפעה שיש לזה על התחבורה הציבורית ועל הקשר שיש לזה לתועלות הכלכליות, ואיתי יוכל להרחיב אם יש צורך.
ניר אורבך: חבר הכנסת פינדרוס, נשמע אותו ואחרי זה ניתן לך.
ניר אורבך: נשמע את איתי.
ניר אורבך: איתי, בבקשה.
יצחק פינדרוס: אבל אני רוצה לחדד את השאלה בעקבות התשובה שלך.
יצחק פינדרוס: אני רוצה לחדד את השאלה.
יצחק פינדרוס: אני רוצה שני דברים, גם בעקבות ההערה שלך.
יצחק פינדרוס: קודם כל, אני רוצה לומר דבר אחד שאני אמרתי הפוך – אם נשמעה ממני נימת זלזול באנשי משרד האוצר, אני ממש מצר על כך.
יצחק פינדרוס: אני מכבד אותם מאוד, גם את אסי מסינג, גם את גרדוס.
יצחק פינדרוס: השאלה הייתה ההשפעה, איך המערכת עובדת, האם יש איזונים ובלמים?
יצחק פינדרוס: יש את העמדה שלהם, שהיא מאוד ברורה.
יצחק פינדרוס: היא מאוד ברורה וידועה.
יצחק פינדרוס: האם יש ממשלה מולה שעומדת ועושה איזשהו איזון ובלם?
יצחק פינדרוס: אמרתי שההוכחה של הנייר הזה היא שאין.
יצחק פינדרוס: דווקא הם כרגע מנהלים את העסק בלי איזונים ובלמים, והעמדה שלהם ברורה.
יצחק פינדרוס: אבל אני בכוונה נעצרתי פה.
יצחק פינדרוס: דרך אגב, כמי שבא מהרשויות המקומיות, אני מאוד שמח על הכנסה נוספת לרשויות המקומיות.
יצחק פינדרוס: יש פה הכנסה נוספת לרשויות המקומיות.
יצחק פינדרוס: מה זאת אומרת הכנסה נוספת?
יצחק פינדרוס: זו הכנסה בעקיפין – משרד התחבורה משקיע בנת"צים.
יצחק פינדרוס: היום הוא משקיע מכסף צבוע לנת"צ.
יצחק פינדרוס: היום הוא אומר לך: ככל שאני אאכוף יותר בעיר שלך, 50% מהכסף של הנת"צים ילך להשקעה אצלך בנת"צים, זה יפה מאוד.
יצחק פינדרוס: אני חושב שאסי קצת חידד את השאלה ששאלתי כי הוא דיבר על נושא הנת"צים וההשפעה שלהם, שאני חושב שהיא השפעה דרמטית על איכות החיים בישראל ועל הפריון ועל הכול.
יצחק פינדרוס: אני חושב שזה דבר חשוב מאוד.
יצחק פינדרוס: פה מדובר כרגע לאיפה ילך הכסף של הקנסות – אם לרשות המקומית, זאת אומרת, יושקעו ברשות המקומית 50% - - -.
יצחק פינדרוס: להגיד שזה נותן דחיפה – שזה חלום, אני יודע שהשלטון המקומי רוצה את זה הרבה מאוד שנים, אבל להגיד שזה נותן דחיפה לכלכלה, זה נשמע לי קצת מוזר.
יצחק פינדרוס: ולכן הייתי מאוד שמח לשמוע את עמדת משרד המשפטים דווקא בעניין, כי עמדת משרד האוצר מאוד ברורה מהנייר הזה, זה לא חידוש.
יצחק פינדרוס: מבחינת משרד האוצר גם עצם זה שיהיו תאגידי כשרות שיעשו כסף זה יעלה את איכות החיים.
יצחק פינדרוס: אני לא יודע בדיוק איך, אבל זה יעלה את איכות החיים.
יצחק פינדרוס: דרך אגב, את חלקם אני אפילו מכיר טוב, לחלקם אני קשור פוליטית, הם יעשו הרבה מאוד כסף מהעניין הזה.
יצחק פינדרוס: זה ישדרג את הכלכלה כנראה בעמותות, אבל הם לא ישלמו מס על זה, אז אני לא יודע בדיוק איך זה ישדרג את כלכלת מדינת ישראל, זה ישדרג את מצב העמותה.
יצחק פינדרוס: הבנתי.
יצחק פינדרוס: מה עמדת משרד המשפטים בעניין?
יצחק פינדרוס: את זה רציתי לשמוע.
אסי מסינג: אני אוסיף רק עוד דבר אחד.
: דקה, אני אחדד ואז תיתן תשובה.
ניר אורבך: עורך הדין מסינג ואיתי, ניתן להם דקה אחת.
: אני אחדד את החידוד של ידידי, הרב פינדרוס, שגם הוא במועדון ראשי הערים לשעבר, שאני גאה להיות בו.
: אני לא שואל את השאלה למה זה נמצא פה.
: אני שואל את השאלה כי אני יודע שהעמדה המסורתית של משרד האוצר מאז ומעולם הייתה להיזהר זהירות יתרה בנושא הזה של ההסכם הזה שעושים עם הרשויות – תאכפו אתם, תגבו אתם את הכסף, אתם תקבלו אותו.
: אני יודע כמה הייתי צריך להזיע בוועדת החוקה בתקנות הקורונה כדי לתת סמכויות לפקחים ולתת את ההכנסות לרשויות המקומיות.
: והאוצר – בצדק או שלא בצדק, אבל המדיניות המסורתית שלו הייתה אנחנו לא רוצים להפוך את האכיפה למנוע של הכנסה לרשות המקומית כי זה גורם לפעמים לעודף אכיפה, לפעמים לא ראויה, לפעמים לא נכונה.
: היא גם נותנת עדיפות, אדוני היושב-ראש, לערים החזקות, שלהן יש מכשור והרבה מאוד כוח אדם בשביל לעשות את האכיפה הזאת כדי להגביר את הכנסותיהן, יהיה להן אינסנטיב גדול לעשות את זה.
: אני שואל, בהמשך לשאלות ששאל ידידי, האם עמדת האוצר בדיונים הפנימיים או כאן אצלנו היא שאתם חושבים שזה נכון – כי זה שינוי, אם אני זוכר נכון – ויש לזה השלכה להרבה מאוד קנסות והרבה מאוד אכיפות שאנחנו אולי נדרוש שיעברו לרשויות המקומיות.
ניר אורבך: עורך הדין מסינג, בבקשה.
ניר אורבך: אחרי זה איתי טמקין.
אסי מסינג: להערה לעניין השאלה של היועץ המשפטי לממשלה במשרד המשפטים.
אסי מסינג: אני הסברתי את זה באריכות גם בדיון הקודם.
אסי מסינג: כחלק מההליך הממשלתי שנעשה אגב גיבוש התוכנית הכלכלית מתבצע תהליך בין משרד האוצר לבין היועץ המשפטי לממשלה שבמסגרתו היועץ המשפטי לממשלה מתווה ובוחן אילו מסוג השינויים שמשרד האוצר מביא יכול להיכלל במסגרת חוק ההסדרים, במכלול רב של שיקולים, בין היתר, גם נושאי.
אסי מסינג: הוא מחווה את דעתו ובסופו של דבר, מבחינת הדעה עצמה היא הדעה המחייבת המובאת בפני הממשלה.
אסי מסינג: כמובן שכל אחד מהחלקים שנמצאים כאן אושרו על ידי היועץ המשפטי לממשלה במסגרת ההכללה שלהם ואחרי שהדברים הוצגו בפניו באריכות, ואני לא חושב שצריכה להתבצע כרגע שאלה נוספת שוב פעם מכיוון שזו העמדה הממשלתית כפי שהוצגה.
אסי מסינג: אנחנו מספקים כרגע את ההסברים לשאלה של הקשר ששאלתם ונדמה לי שאפשר - - -
: תגובה על השאלה שלי.
: אגב, העמדה של האוצר בדרך כלל הייתה מגובה גם ממשרד המשפטים, שחשש מאוד לתת את כל נושא האכיפה, שהיא לרשויות הרבה יותר גדולות, מאשר להעביר את זה לרשויות מקומיות.
: אלא אם כן יש שינוי, לפחות תאמרו לנו.
איתי טמקין: כבר היום האכיפה של התחבורה הציבורית נעשית עם פרויקט המצלמות ברשויות המקומיות.
: נכון, יש את הכחול-לבן והאדום-לבן.
יצחק פינדרוס: לא, לא, גם על תחבורה הציבורית.
איתי טמקין: גם בתחבורה הציבורית יש.
יצחק פינדרוס: ברשויות הגדולות יש את זה.
יצחק פינדרוס: בירושלים יש.
איתי טמקין: ברשויות המקומיות זה המצב היום, גם בתל אביב זה המצב שקיים כבר היום.
איתי טמקין: אני אסביר את הקשר מבחינתנו לגבי כל הסעיפים האלה.
איתי טמקין: הממשלה בעשור האחרון השקיעה סכומי עתק בשיפור התחבורה הציבורית גם בתשתיות וגם בהגדלת זמינות, וגם בתקציב הקרוב הממשלה הזאת עוד מגדילה את ההשקעות ואת השירות בתחבורה הציבורית.
איתי טמקין: מחובתנו כשאנחנו מגישים לכם את המספרים בחוק התקציב, שגם נמצא בפניכם, זה לוודא שהכסף שמושקע מושקע בצורה האפקטיבית ביותר, שהתשואה על ההון שהממשלה משקיעה הוא הגבוה ביותר האפשרי.
איתי טמקין: אנחנו לא רוצים לזרוק כסף לפח ולהשקיע ובסוף שאנשים יישארו בתחבורה רגילה.
איתי טמקין: אנחנו רוצים שאנשים יעברו לתחבורה ציבורית שההשקעה הזאת לא תרד לטמיון.
איתי טמקין: וכדי לעשות את זה אנחנו מביאים שורה של צעדים, בין אם זה הגברת אכיפה בנתיבי תחבורה ציבורית כדי שהתחבורה הציבורית תיסע יותר מהר בנתיב התחבורה הציבורית, ובין אם זה בהגדלת הסכום שהוקצה עבור שיפוץ ושיפור נתיבי תחבורה ציבורית דרך הכסף מהקנסות.
איתי טמקין: כל הדבר הזה בסוף זה לדאוג שהכסף שמושקע - - -
: אבל הכסף הזה הוא מעל התקצוב הרגיל לתחבורה?
איתי טמקין: מעל.
איתי טמקין: מעל התקצוב הרגיל של משרד התחבורה.
: אתם לא מורידים back to back?
איתי טמקין: לא מורידים back to back.
איתי טמקין: הצעד הזה מגדיל את המקורות שישמשו – הוא לא בא לחסוך כסף בתקציב המדינה, הוא בא להוסיף כסף לשיפור איכות התחבורה הציבורית.
איתי טמקין: לכן אנחנו רואים את זה כחלק ממהלך כולל – מצד אחד מגדילים את המספרים ומצד שני, שורה של צעדים שישפרו את השירות.
: זאת אומרת שמבחינת
: כם אתם רואים כדבר נכון לקחת קנסות שבאות על דבר מסוים ולהשקיע אותם בדבר עצמו.
: זה מה שאני הבנתי.
איתי טמקין: באופן כללי התפיסה של משרד האוצר היא שכל ההכנסות בכלל צריכות לתקציב המדינה ולצאת כפול אחד מתקציב המדינה.
איתי טמקין: פה יש – קוראים לזה בכלכלה בעיית סוכן.
איתי טמקין: לרשויות המקומיות היום אין מוטיבציה גדולה להפעיל את הנת"צים ולהפעיל אכיפה בנת"צים כי יש הרבה ביקורת ציבורית על הנושא.
איתי טמקין: פה אנחנו מציעים להשאיר חלק מהכסף אצלם כדי לעודד אותם לאכוף ולהשקיע יותר.
איתי טמקין: יש פה מתח בין שני דברים קיימים.
: אגב, גם אגרת גודש שהולכת ומתגלגלת אלינו, גם תהיה איזו חלוקה עם הרשויות?
ניר אורבך: כן, גם שם.
איתי טמקין: הכסף הולך להגברת התחבורה הציבורית שם ולא מתחלק עם הרשויות המקומיות.
איתי טמקין: שם גם האכיפה היא אכיפה ברמה הלאומית, היא לא אכיפה ברמת הרשויות.
: האמת היא שזו אחלה הגברת מוטיבציה, זה נכון.
ניר אורבך: חבר הכנסת אשר, תודה.
ניר אורבך: חבר הכנסת פינדרוס, אנחנו ננסה להביא לפה אחרי הפסקת הצוהריים או להעלות בזום נציג של משרד המשפטים שיענה גם לך.
ניר אורבך: נושאים 15 - - -
יצחק פינדרוס: אז מעבירים את 14 לכלכלה.
איתי טמקין: אדוני היושב-ראש, לגבי הנושא שעלה קודם, הריטים, יש לנו נציג אוצר פה בזום, הם רוצים לדבר, לחזור חזרה.
איתי טמקין: השאלה של הוראת השעה בריטים.
ניר אורבך: נושא 9.
איתי טמקין: עלתה השאלה למה זו הוראת שעה.
ניר אורבך: להסביר למה זו הוראת שעה.
ניר אורבך: מי זו, אפרת?
איתי טמקין: לא.
איתי טמקין: יפתח נמצא בזום?
ניר אורבך: חבר הכנסת פרוש, זה לשאלתך.
מאיר פרוש: כן, כן.
מאיר פרוש: בשורה השלישית - - -
ניר אורבך: אנחנו נמשיך וברגע שזה יסתדר נחזור לנושא 9.
ניר אורבך: נושאים 22-15 הם לאחר כך.
ניר אורבך: נושא 23 סעיף 65 פרק י"א – אנרגיה.
ניר אורבך: סעיף 65 – הארכת הפטור מהיטל השבחה למתקן פוטו-וולטאי עד 2025.
ניר אורבך: במתקן פוטו-וולטאי שמותקן בתחום מחלף או על צדדים חיצוניים של מחלף, על מיגון אקוסטי או קירות תמך שייעודם דרך, או משמש לקירוי קומת גג במבנה שמשמש לחניה או לקירוי מגרש חנייה פתוח – גם פה אין מחלוקת, זה עובר לוועדת הפנים והגנת הסביבה.
ניר אורבך: מישהו רוצה להגיד משהו או שנמשיך?
מאיר פרוש: אני רוצה רק להבין למה.
ניר אורבך: חבר הכנסת פרוש, רגע אחד.
ניר אורבך: הנציג, בבקשה.
ניר אורבך: יפתח, תציג את עצמך.
ניר אורבך: אנחנו העלינו אותך כדי שתסביר את הנושא, סעיף 50(1) וסעיף קטן (2) וסעיף 52, על הנושא של הריט.
יפתח עשהאל: הנושא הזה מגיע כחלק מהרפורמה שלנו בנושא קידום שכירות ארוכת טווח, שמתבסס - - - נושא הכי - - - נושא קרנות הריט.
יפתח עשהאל: אלה שלושת המאמצים של הממשלה לקדם את השכירות ארוכת הטווח דרך הכלים סטטוטוריים.
יפתח עשהאל: הנושא של קרנות הריט הוא נושא יחסית חדש, הוא עוד נמצא בתחילתו.
יפתח עשהאל: זה חוק שנחקק ב-2016 ואנחנו כרגע עושים כל מיני תיקונים קטנים כדי לעודד את הפעילות של קרנות הריט.
יפתח עשהאל: ראינו שיש חסמים בחוק הקודם שעכשיו אנחנו מתקנים ומאפשרים לקרנות לפעול באופן יותר נרחב.
יפתח עשהאל: בנוסף אנחנו גם - - - את המוצר עצמו, עוד איזשהו מוצר - - - לשכירות ארוכת טווח.
יפתח עשהאל: עד עכשיו לקרנות ריט לא הייתה איזושהי מחויבות אל מול השוכר עצמו, כרגע אנחנו מחייבים אותם ליצור חוזה - - - מול הדייר, 5 פלוס 5 עם קביעת מנגנון עליית השכר.
יפתח עשהאל: הסיבה שזה נמצא כחלק מחוק ההסדרים היא כי זה חלק מרפורמת שכירות ארוכת טווח וגם שזה חלק מהרצון - - - כשמדברים על שכירות ארוכת טווח.
יפתח עשהאל: הדייר נמצא בוודאות הזאת שיש לו את הידע - - -
מאיר פרוש: היושב-ראש, הבנת?
ניר אורבך: חבר הכנסת פרוש, אתה רוצה לשאול עוד משהו?
מאיר פרוש: אני שואל אם הבנת?
מאיר פרוש: אם הבנת, אתה יכול להסביר לי?
ניר אורבך: לא, הבאתי אותו שיסביר לך, אתה לא צריך - - -
מאיר פרוש: אני אגיד לך מה, אני שאלתי שאלה פשוטה: איך הם קוראים לזה הוראת שעה כשרוצים להאריך חוק שפוקע ב-2023 עד 2033, למה זו הוראת שעה, זה בעוד 12 שנים?
מאיר פרוש: אבל כשהנציג הנכבד של האוצר, יפתח, הסביר את כל הנושא הזה, אז אני מצפה עכשיו מהוועדה שיביאו לנו את החוק המקורי, מה שהיה ב-2018, שנראה מה שהיה ב-2018.
מאיר פרוש: אני אקרא את החוק ואני אראה מה שהיה שם ואני אוכל להבין.
מאיר פרוש: אני לא מתבייש לשאול מה זה ריט?
מאיר פרוש: מה זה קרנות ריט?
מאיר פרוש: יש פה הרבה דברים שאני לא יודע אז אני הייתי רוצה לראות את החוק המקורי כדי לדעת מה מריחים פה.
ניר אורבך: יהיה דיון בוועדת הכספים ואתה תוכל לשאול מה שאתה רוצה ותקבל שם מה שאתה רוצה לגבי הנושא הזה.
מאיר פרוש: אני שואל שאלה, האם זה דחוף עכשיו להחליט?
מאיר פרוש: אני רוצה לדעת מה זה ואולי - - -
ניר אורבך: להחליט לאיזו ועדה, כן.
מאיר פרוש: לא, אז אני רוצה לדעת, אני רוצה להמליץ דווקא על כלכלה, אז אני רוצה לדעת אם זה קשור ל- - - ולמה צריך להאריך את הוראת השעה בעוד 12 שנים.
ניר אורבך: תשאל אותו קודם כל.
ניר אורבך: את השאלות המקצועיות תשאל אותו.
מאיר פרוש: אני שואל את היושב-ראש.
מאיר פרוש: אתה אחראי שהוא יענה.
מאיר פרוש: לא, אני רק אומר לך בסוף מה יהיה.
מאיר פרוש: אתה תשאל את כל שאלות ההבנה, ואנחנו נקבל החלטה לאיזו ועדה זה עובר.
מאיר פרוש: על כל השאלות המקצועיות שלא תקבל ממנו תשובה, כולל חוקים בעבר, כל שיש שם – אני גם אמליץ לאלכס לעשות את זה – תשאל אותו בוועדת הכספים, זה מה שאנחנו עושים עכשיו.
מאיר פרוש: אם יש לך שאלה לגבי למה הארכת הוראת שעה ב-12 שנים - - -
מאיר פרוש: למה זה היה כהוראת שעה?
מאיר פרוש: אם זו הייתה הוראת שעה מ-2018 ל-2023, מדוע מאריכים את זה בעוד 12 שנים?
יפתח עשהאל: הסיבה של ההארכה היא קודם כל ליצור את הוודאות הזאת, גם כי אלו חברות חדשות שמסתכלות על הטווח הארוך.
יפתח עשהאל: מבחינת הוודאות, לכן אנחנו צריכים לתת להן לפחות 12 שנות חוק.
יפתח עשהאל: עם זאת, זו עדיין ישות חדשה וגם התיקון הקודם היה כהוראת שעה כי זה מוצר חדש בשוק שאנחנו עדיין מאפיינים אותו ולומדים, זה חלק מהתיקונים.
יפתח עשהאל: התיקונים שאנחנו מציעים עכשיו הם - - - שראינו לפני בגלל שלא הכרנו את זה ואנחנו עוד עושים - - -
מאיר פרוש: זה עובד חמש שנים ועדיין – הציבור לא מכיר את זה?
מאיר פרוש: מי לא מכיר את זה?
מאיר פרוש: זה עובד כבר חמש שנים בשוק.
יפתח עשהאל: - - - יש תקנות ריט ברקן והקמה קרנות ריט נוספות.
יפתח עשהאל: אנחנו מכירים בעוד פעילות שהם עדיין לא הצליחו לפתח מספיק מוצרים.
יפתח עשהאל: אנחנו יודעים ששכירות מוסדית בישראל - - - מאוד נמוך משוק השכירות בישראל.
יפתח עשהאל: בהשוואה עולמית אנחנו במקום מאוד נמוך בנושא הזה ומי שמשלם על זה את המחיר הוא בעיקר ציבור השוכרים בישראל, ולכן אנחנו רוצים לסייע להקמת - - -
: אדוני, אני רוצה לשאול, אולי לחדד גם את - - -
מאיר פרוש: לפני זה, אני שואל את הייעוץ המשפטי אם זה נראה לכם שככה – האם אנחנו בכלל לא צריכים לאשר משהו?
מאיר פרוש: האם זה נראה לכם שככה זה צריך להיראות?
שגית אפיק: אני הסברתי את זה בדיון הקודם.
שגית אפיק: אני אחדד.
מאיר פרוש: אני רוצה שתחדדי למה התכוונת כשהסברת על הדבר הזה למשל?
מאיר פרוש: יכול להיות שכמו שהיושב-ראש אומר, את זה אתה צריך להחליט רק בכספים ואני לא צריך לעשות כלום, האחריות היא לא עליי.
מאיר פרוש: יכול להיות, אני מקבל את הדעה.
מאיר פרוש: השאלה היא אם כך צריך להיראות דיון שהיה בהוראת שעה חמש שנים, מעבירים אותו עכשיו לעוד 12 שנה בהוראת שעה.
מאיר פרוש: זה כמו שאת החשמל לכפרים הערביים, המוסדרים או הלא מוסדרים, זה בהוראת שעה בכל שנה או שיש דברים שעל פי חוק הביטחון משאירים – כך צריך להיראות הדיון?
מאיר פרוש: אם את אומרת שזה בסדר, האחריות לא עליי, זה בסדר.
מאיר פרוש: אישרתי, לא אישרתי, אין לנו - - - אבל ככה הדיון?
שגית אפיק: התשובה הקצרה היא כן.
שגית אפיק: הדיון כאן הוא דיון לניתוב לוועדות, בדיוק שכשם שאם הייתה מגיעה לכאן עכשיו הצעת חוק ממשלתית קצרה בת עמוד וחצי והיית צריך לשאול את עצמך מי הוועדה המוסמכת לדון בה – כספים, פנים, כלכלה, מדע – ולא היית נכנס לפרטי הפרטים ולומד את הצעת החוק במקום אותה ועדה.
שגית אפיק: בסוף הדיון כאן הוא דיון לקבוע אחד משניים: אם הנושא הזה מתאים לחוק הסדרים ולא נדרש לו פיצול מהותי משום שהוא חורג לחלוטין מהעקרונות של חקיקה שמותאמת להסדרים - -
מאיר פרוש: זה חורג או לא חורג?
שגית אפיק: - - זה הפיצול המהותי.
שגית אפיק: אנחנו סברנו שזה יכול להיכלל במסגרת חוק ההסדרים, נושא הריטים.
שגית אפיק: השאלה השנייה שאתם צריכים לבחון היא איזו ועדה היא הוועדה המתאימה לדון בכך.
שגית אפיק: המלצת הייעוץ המשפטי במקרה הזה בהתאם לתקנון היא ועדת הכספים.
שגית אפיק: אני אציין שהריטים בכנסת הקודמת-קודמת נדונו בוועדה שנקראה ועדת הרפורמות, שם זה עבר כהוראת שעה.
שגית אפיק: מבוקש עכשיו להאריך את הוראת השעה הזאת.
שגית אפיק: הדיון בשאלות כמה להאריך, אם להאריך, אם להפוך את זה להוראת קבע, אם לתת הטבות מס טובות יותר או פחות או שונות, ייעשה בדיון בוועדת הכספים, זו לא הסמכות של ועדת הכנסת.
: חידוד של השאלה, אדוני היושב-ראש, ליועצת המשפטית וגם לאנשי משרד האוצר.
: מה הייתה כוונת המחוקק כשהוא חוקק את זה ב-2018?
: האם שם הצעת החוק הייתה שיש חמש שנים באופן זמני, הוראת שעה, ולאחר מכן זה אמור להיכנס להוראה קבועה?
: זו הייתה כוונת המחוקק אז?
: אני שואל, אני פשוט לא יודע.
אסי מסינג: כשמחוקקים הוראת שעה תמיד יש אופציה שהיא תהפוך להיות הוראה קבועה או שהיא לא תמשיך.
: לא, לא חוקקו פה הוראת שעה, חוקקו פה רפורמה שלמה שאמרו נשתמש בהוראת השעה כי יש המון דברים משתנים, או שלא – אני שואל.
שגית אפיק: אם אני זוכרת נכון, אז לא היו עדיין מספיק קרנות השקעה כאלה שידעו שהם יתפסו את זה ויעשו את זה.
שגית אפיק: זה היה "נדמה לי", זה היה יותר במובן של לזרוק משהו ולראות איך השוק יעבוד איתו.
שגית אפיק: עכשיו ראו שטוב, בסדר.
: אז למה עוד פעם הוראת שעה?
שגית אפיק: אז יכול להיות שוועדת הכספים תחליט לעשות את זה כהוראת קבע ויכול להיות שהיא תחליט לקצר את הוראת השעה.
: מה שמפריע לי כאן לכאורה – אלא אם כן אני לא יודע משהו שהיה אז – שנראה לי שכל אחד מבין שלחוקק את החקיקה הקבועה ייקח יותר זמן עם דיונים יותר מהותיים, אז אמרו עשינו חמש שנים – נחמד, עכשיו נעשה לא לעוד חמש שנים אלא ל-12 שנה או ל-10 שנים.
: זו השאלה שלי, החשש.
: תרגיעו אותי בזה ואני שותק.
אסי מסינג: הסיבה לחקיקת הוראת שעה בסוג הדברים האלה של הטבות מס היא בדיוק בגלל שרוצים לבדוק אם הדבר הזה - -
: כלומר, אתה הולך עם מדרגות כל הזמן.
אסי מסינג: - - עם איזושהי תקיעה מסוימת.