GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
משה גפני: תראה, קיימנו כמה דיונים בוועדת הכספים על העסקים שהפסידו ממרץ עד ספטמבר, וצריך לתת להם פטור מארנונה, 95% מהארנונה מכיוון שהעסק לא עבד.
משה גפני: יש את הכללים, הכללים של - - -
איתן גינזבורג: כן, שמעתי אותך במליאת הכנסת היום.
משה גפני: אני לא יודע בדיוק, זה לא עומד על סדר-יומה של ועדת הכנסת, אבל אתה איש בכיר - -
איתן גינזבורג: נכון, אני לא - - -
משה גפני: - - בכחול לבן ובממשלה הזאת, למה לא נותנים להעביר את ההחלטה הזאת?
משה גפני: זה נזק עצום.
משה גפני: אני מאוד מבקש ממך אם אתה יכול לעזור בעניין הזה מכיוון שבדיון בוועדת הכספים או בכמה דיונים שהתקיימו, כולם, כולל נציגי כחול לבן בוועדת הכספים, כולם היו בדעה שחייבים לעשות את זה.
משה גפני: זה נזק עצום לאנשים שלא יכולים להביא פרנסה הביתה, שיהיה להם פטור של 95% בארנונה.
משה גפני: יש הצעת מחליטים, וזה לא מגיע להחלטת ממשלה כבר פעם שלישית.
משה גפני: שלוש פעמים זה כבר היה, ירד, ועד עכשיו זה לא מסודר.
משה גפני: אני רוצה לבקש ממך אם אפשר לעזור בעניין הזה.
איתן גינזבורג: אשמח לסייע, אדוני.
איתן גינזבורג: כידוע לך אני לא חבר הממשלה.
איתן גינזבורג: אני פה חבר כנסת מן המניין.
מיכאל מלכיאלי: אבל אתה חבר של הממשלה.
אוסאמה סעדי: אתה נציג של חצי ממשלה.
מיכאל מלכיאלי: אוהו, אתה יודע מה זה?
איתן גינזבורג: אבל אני חושב שגם הרב גפני הוא נציג של חצי ממשלה.
אוסאמה סעדי: חצי ממשלה על גבך.
יצחק פינדרוס: האמת שנתתם לנו רעיון.
יצחק פינדרוס: אני חושב שבהסכם הקואליציוני הבא, אם מפלגה של ארבעה-חמישה מנדטים יכולה להיות פריטטית, אולי גם אנחנו נכניס איזו פריטטיות בממשלה.
איתן גינזבורג: ובכן, כחול לבן, כמו שתמכנו במענקים לנכים - - -
משה גפני: זאת החלטה שיש בממשלה.
איתן גינזבורג: כמו שתמכנו בנכים אנחנו תומכים בעסקים.
איתן גינזבורג: הרב גפני, אני רק רוצה להגיד לך שגם אישרנו אצלך, וזה אושר, 2 מיליארד שקלים מענק לעסקים שפתחו את זה ברשות המיסים, פתחו את הבקשות.
איתן גינזבורג: שר האוצר הכין אותן בדצמבר, הם פתחו אותן בפברואר, הם יכלו לפתוח.
איתן גינזבורג: אבל עד היום, חודש מרץ, הכסף עוד לא עבר לעסקים.
איתן גינזבורג: כבר הגישו ברשות המיסים, הגישו בקשות באינטרנט.
איתן גינזבורג: מפברואר עד היום הכסף לא הגיע.
איתן גינזבורג: אני רק רוצה להגיד שאנחנו גם מחכים שהכסף יעבור.
משה גפני: ביקשתי דיון על התקציב ההמשכי, ונדבר על העניין הזה כדי למצוא פתרון לזה.
איתן גינזבורג: לצד זה יש לי אגב עוד כמה נושאים, אני אדבר איתך, אבל נטפל בזה.
משה גפני: יש לנו את הנציג הבכיר ביותר של יהדות התורה יושב-ראש הסיעה.
אוסאמה סעדי: או אה, או אה, או אה.
איתן גינזבורג: ואת זה אומר יושב-ראש רשימה.
אוסאמה סעדי: ויש כאן את יושב-ראש הרשימה.
יצחק פינדרוס: - - - נציגים מיהדות התורה, מספיק היה לי אתמול, מספיק, די.
איתן גינזבורג: חברים, בואו נתחיל לעבוד.
איתן גינזבורג: תודה רבה ליושב-ראש ועדת הכספים, אני מודה לך על ההשתתפות.
איתן גינזבורג: חברים, בואו נעבור - - -
אוסאמה סעדי: איתן, אפשר?
אוסאמה סעדי: אני חושב שמה שהעלה חבר הכנסת גפני יושב-ראש ועדת הכספים הוא נושא חשוב מאוד בעניין ההוצאות הגבוהות, אבל אני גם מעלה אפרופו העניין הזה של העסקים ושל הסיוע לעסקים – הרבה עסקים.
אוסאמה סעדי: ועכשיו כשאנחנו מסתובבים בכל היישובים בחוגי בית, נפגשים עם אנשים, עם בעלי עסקים, רשות המיסים עכשיו מתחילה לבקש מאנשים ומעסקים להחזיר את הכסף ששילמו להם.
רות וסרמן לנדה: זאת הייתה הבעיה מלכתחילה, זה היה אינהרנטי בתוך המענק.
אוסאמה סעדי: נכון, אבל לפחות עכשיו עד שהמשק ייפתח, עד שהעסקים יתחילו לחזור לעבוד, עד שהעסקים - - -
רות וסרמן לנדה: זה היה מלכתחילה - - -
אוסאמה סעדי: אם כבר אנחנו מדברים על זה, אצה לה הדרך שעכשיו תבוא לעסקים האלה אז יש התחשבנות?
אוסאמה סעדי: בסדר, אנחנו אומרים שתעשה התחשבנות, אפשר לעשות את זה בסוף שנה, העסקים לא בורחים, יחידים לא בורחים.
איתן גינזבורג: אין ספק, צריך לעזור לכל העסקים.
אוסאמה סעדי: אז זה לא נקרא סיוע.
אוסאמה סעדי: נהפוך הוא, אתה עכשיו מבקש מעסק - - -
איתן גינזבורג: אני?
אוסאמה סעדי: לא, אני מדבר על רשות המיסים.
אוסאמה סעדי: אתה, אתה.
אוסאמה סעדי: רשות המיסים, משרד האוצר, שעכשיו - - -
ענת כנפו: אז בוא נעביר את התקנה, איתן.
אוסאמה סעדי: אפשר לבוא ולבקש ממשרד האוצר, מרשות המיסים, תעכבו את הכול.
אוסאמה סעדי: אם בטעות עסק, חברה, יחיד קיבל כסף שהוא לא זכאי לו, אז אפשר להגיע איתו להסדר.
אוסאמה סעדי: אבל לבוא לעסק עכשיו ולהגיד: ואללה, תחזיר עכשיו 50,000?
אוסאמה סעדי: יש מלא כאלה.
איתן גינזבורג: לדעתי צריכה לדון בזה ועדת הכספים, לא?
איתן גינזבורג: היא אמורה לדון בזה, והיא תדון בתקציב המשכי, והם יעלו את הנושא הזה.
מיכאל מלכיאלי: אדוני היושב-ראש, אני כבר כנסת אולי שנייה או שלישית יושב-ראש השדולה לבעלי מוגבלויות.
מיכאל מלכיאלי: כבר לפני שלוש כנסות בחוק שטיפל בו אלי אלאלוף היה את החוק של הנכים, ועמדנו לפני הנכים והתחייבנו בפניהם.
מיכאל מלכיאלי: לצערנו הרב זה לא קרה.
מיכאל מלכיאלי: אז אני באמת רוצה לברך אותך ואת הוועדה שאנחנו מקדמים את החוק הזה.
מיכאל מלכיאלי: החוק הזה הוא חוק חשוב מאוד.
מיכאל מלכיאלי: בשדולה שקיימתי כמה פעמים באו נכים וסיפרו כמה שהכסף הזה הוא בסוף התלבטות שלהם בין אוכל לבין שמיכה לבין תרופות, דברים שהם מאוד מאוד נוראיים.
מיכאל מלכיאלי: ואני מצטרף לזה ואומר שתנועת ש"ס התחייבה לעמוד בפני אותם אנשים חלשים, ונמשיך לעשות את זה.
מיכאל מלכיאלי: ואני מקווה שהכנסת תעשה כמה שיותר מהר, כמו שהכנסת יודעת לעשות על מנת שהכסף של האנשים החלשים האלה יגיע כמה שיותר מהר.
איתן גינזבורג: בהחלט נתמוך בזה.
איתן גינזבורג: אבל לפני שנגיע לדובדבן בואו נתחיל עם הבסיס של העוגה.
איתן גינזבורג: בואו נתחיל עם הצעת חוק אנשי צבא לבנון ומשפחותיהם.
אוסאמה סעדי: זה אחרון.
ענת כנפו: בואו נתחיל מהנכים.
אוסאמה סעדי: תתחיל מהראשון ראשון.
אוסאמה סעדי: למה אתה כבר מתחיל מזה?
איתן גינזבורג: נגמור אותו דבר.
אוסאמה סעדי: אני באתי - - -
איתן גינזבורג: כי כולם ירצו לדבר פה, אני מניח, לא?
ענת כנפו: לא, אדוני יושב-הראש, הנכים מחכים בלחץ לשמוע את התוצאה, בוא ניתן להם את מה שמגיע להם.
אוסאמה סעדי: עזוב את דרום לבנון.
אוסאמה סעדי: בוא נגמור עם זה.
אוסאמה סעדי: בוא נאשר את זה כדי שהמליאה כבר תיפתח.
איתן גינזבורג: יש הרבה דוברים.
ארבל אסטרחן: אתה גם צריך קוורום לכולם.
איתן גינזבורג: אני צריך קוורום לכולם.
מיכאל מלכיאלי: הצבעה אחת לכולם, כולנו בעד הכול.
איתן גינזבורג: צריך קוורום לכולם.
אוסאמה סעדי: בסדר, נו.
אוסאמה סעדי: הצעת חוק אנשי צבא דרום לבנון ומשפחותיהם (תיקון), התשפ"א–2021 (מ/1399)
איתן גינזבורג: בואו נעביר את החוקים מהר, בסדר, אוסאמה?
איתן גינזבורג: נציג משרד הביטחון עורך דין ישי יודקביץ' מהלשכה משפטית של מערכת הביטחון, שלום, אדוני, טוב לראות אותך.
ישי יודקביץ': חוק אנשי צבא דרום לבנון ובני משפחותיהם זה חוק שאנחנו מבקשים לקדם מהר לוועדת החוץ והביטחון, כי הכוונה של שר הביטחון זה להתחיל לחלק את אות המערכה לחיילים כבר בימי הזיכרון תשפ"א במחצית אפריל.
ישי יודקביץ': אנחנו חייבים את החקיקה דחופה.
ישי יודקביץ': הכוונה שגם אנשי צד"ל יקבלו אות מערכה מאחר שהם לחמו כתף אל כתף עם חיילי צה"ל ברצועת הביטחון, ושר הביטחון והרמטכ"ל ביקשו שגם הם יקבלו אות מערכה.
ישי יודקביץ': לכן אנחנו חייבים תיקון בחוק צד"ל להקנות את הסמכות לשר הביטחון.
יצחק פינדרוס: תיקון עוול.
ישי יודקביץ': הדחיפות היא בשל הכוונה לחלק את האות - -
איתן גינזבורג: לקראת יום העצמאות.
ישי יודקביץ': - - בעוד כחודש, משהו כזה.
ישי יודקביץ': להתחיל לחלק את האות בעוד כחודש פלוס.
איתן גינזבורג: זה תיקון עוול.
ישי יודקביץ': שלשום עברו בממשלה התקנות שקובעות את התבחינים לגבי הזכאים מקרב החיילים.
ישי יודקביץ': לאחר שהחוק יחוקק התקנות האלה יותאמו גם לאנשי צד"ל.
ישי יודקביץ': עד כאן.
ישי יודקביץ': אנחנו צריכים את הדחיפות.
איתן גינזבורג: אין ספק שמדובר בהצעת חוק חשובה שבאמת עושה תיקון עוול.
איתן גינזבורג: בבקשה, אדוני אוסאמה סעדי.
אוסאמה סעדי: אדוני היושב-ראש, כמובן שאנחנו נתנגד לגופה של ההצעה הזאת.
אוסאמה סעדי: אני חושב שמה שאמר נציג משרד הביטחון, שצריך לתת להם אות הערכה, מדובר באנשים שבגדו בעם שלהם ובמדינה שלהם.
אוסאמה סעדי: לא צריך לתת להם שום אות הערכה.
אוסאמה סעדי: זו העמדה שלי.
איתן גינזבורג: אנחנו חושבים שאנשים שתמכו במדינת ישראל וסייעו לנו לאורך כל כך הרבה שנים להילחם כנגד ארגון טרור, ארגון חיזבאללה, ראויים לקבל את אות המערכה.
איתן גינזבורג: ונראה לי שזה תיקון עוול כשחיילי צה"ל מקבלים את האות הזאת על לחימה כל כך הרבה שנים.
איתן גינזבורג: יש אנשים שנהרגו שם ואיבדו את חייהם ויש משפחות שנהרסו.
איתן גינזבורג: גם צבא דרום לבנון היו שם לצידה של מדינת ישראל ועזרו להגן על גבולה הצפוני והם ראויים לאות הזאת, ועל כן נעלה את ההצעה.
איתן גינזבורג: את רוצה להגיד משהו?
רות וסרמן לנדה: אני רוצה להגיד, דווקא בגלל שנאמר מה שנאמר פה עכשיו, שאני מצדיעה לאותם אנשים שעמדו ולחמו לצד מדינת ישראל תוך סכנה מאוד מאוד משמעותית לחייהם, וכן בהחלט מגיעה להם האות הזו.
ענת כנפו: אדוני היושב-ראש, אפשר להוסיף?
ענת כנפו: אני מצטרפת לחברתי, ואני רוצה לומר שההשתתפות של לוחמי דרום לבנון במלחמה, והעובדה שהם חירפו את נפשם יחד איתנו כתף אל כתף בשביל להגן על המדינה, ומה שעושה היום שר הביטחון עם ההוקרה וההכרה בזה זה צדק היסטורי.
ענת כנפו: ואני חושבת שכולנו חייבים לתמוך בזה, זה בכלל לא קשור לאיזה לאום אנחנו שייכים, זה קשור לזה שהיינו בסכנה ושאיימו עלינו, וכשיורים עלינו יורים על כולם ולא עושים הבחנה.
ענת כנפו: ואנחנו צריכים מקיר לקיר לתמוך בזה.
ענת כנפו: וזה פשוט צדק היסטורי.
ענת כנפו: הייתי בצבא בזמן שהייתה המלחמה ואני אומרת לכם שזה צדק היסטורי, ואני מצדיעה לרמטכ"ל לשעבר ולשר הביטחון על מה שהוא עשה כאן.
שבח שטרן: אצלנו עם ישראל יש לנו מסורת שאנחנו צריכים להגן ולתת כבוד לבעלי בריתנו, והחבורה הזאת בדרום לבנון - -
ענת כנפו: גם לדרוזים.
שבח שטרן: - - היו בעלי ברית שלנו, הם סיכנו את החיים שלהם למעננו.
אוסאמה סעדי: מה הייתם אומרים אם זה היה הפוך?
שבח שטרן: אני מבקש לא להפריע לי.
אוסאמה סעדי: הייתם אומרים שהם מש"תפים, שהם בוגדים.
שבח שטרן: אני לא הפרעתי לך.
שבח שטרן: לא היינו אומרים.
אוסאמה סעדי: בגלל שהם לחמו לצד מדינת ישראל נגד העם שלהם, נגד המדינה שלהם - -
שבח שטרן: יש כמה ישראלים - - -
אוסאמה סעדי: - - אז אתם רוצים לתת להם אות – זאת צביעות ממדרגה ראשונה.
ענת כנפו: איזה צביעות?
ענת כנפו: אנחנו בעד החיים של עצמנו.
ענת כנפו: אתה לא בעד החיים של עצמך ושל המשפחה שלך?
ענת כנפו: מה הבעיה?
ענת כנפו: מה, אתה רוצה למות?
אוסאמה סעדי: לא, למה למות?
שבח שטרן: אדוני, יש כמה ישראלים שהייתי אומר שהם אולי בוגדים בעם ישראל ובמדינת ישראל.
ענת כנפו: בגלל זה אתה מעדיף למות?
אוסאמה סעדי: למה למות?
ענת כנפו: למה?
ענת כנפו: כי הם יורים עליך, הם רוצים להרוג אותך.
ענת כנפו: הם לא מבחינים כשהם באים לכאן מי ערבי ומי לא ערבי.
אוסאמה סעדי: את נותנת להם אות מערכה?
ענת כנפו: נותנת להם אות הוקרה, בוודאי.
איתן גינזבורג: חברת הכנסת כנפו, תני לחבר הכנסת שטרן לומר את דברו.
שבח שטרן: יש לנו מסורת, פעם אחת לפחות בתנ"ך הייתה איזושהי בגידה בבני ברית שלנו, בבעלי ברית שלנו יותר נכון, בתקופת שאול המלך, ונענשנו על זה קשה, ומאז אנחנו מחויבים למסורת הזאת, ואנחנו מחויבים לבעלי בריתנו.
שבח שטרן: ואם זאת התרומה הצנועה שלנו שיינתן להם אות של מערכה לעניין הזה, בוודאי ובוודאי שאנחנו צריכים לתמוך בזה.
מיכאל מלכיאלי: אני מסמיך אותך לדבר בשמי.
מיכאל מלכיאלי: כבר דיברתי.
איתן גינזבורג: על הסעיף הזה.
ענת כנפו: חבל שהקואליציה שלך לא תומכת בנושא הזה.
ענת כנפו: חבל שהקואליציה שלך לא תומכת גם בחוק הלאום.
יצחק פינדרוס: אני חושב שהנושא של חיילי צד"ל זה תיקון עוול היסטורי.
יצחק פינדרוס: לא מספיק הוקרנו והערכנו אותם על מה שהם עשו למען מדינת ישראל.
יצחק פינדרוס: ואתה יודע מה, גם בהתייחס למה שאמרו קודם, מה שהם עשו למען לבנון, הארץ השסועה הזאת עם המלחמות שם, דרום לבנון פרחה בתקופה ההיא, כולם יודעים את זה.
יצחק פינדרוס: וצריך להעריך ולהוקיר את האנשים האלה שעשו למען המדינה שלהם ומדינת ישראל.
איתן גינזבורג: מלכיאלי, אתה רוצה להתייחס לזה?
מיכאל מלכיאלי: האמת שאני רוצה לברך על החוק הזה.
מיכאל מלכיאלי: ואני רוצה לנצל גם את הזמן כדי לומר כמה דברים מאוד מאוד משמעותיים ששמעתי הבוקר בתקשורת.
מיכאל מלכיאלי: שמעתי כל מיני נציגים שתקפו אותנו, את הנציגים החרדים, בניתוק מהעם.
מיכאל מלכיאלי: וזה כן קשור לחוק הזה, כי אני חושב שמי שמתנתק מאנשים שדאגו לנו מתנתק מעוד חלקים בעם.
מיכאל מלכיאלי: ואני כן רוצה להסביר למה אני מתכוון.
מיכאל מלכיאלי: המפלגות החרדיות לא דואגות לעצמן.
מיכאל מלכיאלי: אנחנו נאכל כשר בכל מקרה, אם יצטרכו חלילה יהיו גם ספרי יוחסין, ואנחנו ממש לא רוצים להגיע למקום הזה.
מיכאל מלכיאלי: מה שהכעיס אותנו בפסיקה של בג"ץ, וחשוב לי לומר את זה כאן - - -
איתן גינזבורג: אבל בקצרה אם אפשר.
מיכאל מלכיאלי: בקצרה.
מיכאל מלכיאלי: כי זה קשור גם להצעת החוק הזאת של צבא דרום לבנון.
מיכאל מלכיאלי: כשמגיע בית משפט שלושה שבועות לפני בחירות ומתערב בהחלטה כל כך משמעותית שנמצאת בליבה של מדינת ישראל, של ההחלטות הגורליות, הדבר הזה הוא מעשה שלא ייעשה.
מיכאל מלכיאלי: ולכן אנחנו מגנים את ההחלטה הזאת, ומקווים שבעזרת השם נבוא לכאן עם קואליציית ימין דתיים לתקן את העוול הזה למען הדורות הבאים.
שבח שטרן: זאת התערבות בוטה בבחירות.
איתן גינזבורג: חברים, אנחנו מחכים שיגיע עוד חבר קבוע לוועדה, אז לא נצביע כרגע, נעבור לנושא הבא לשמוע התייחסויות, ואז נצביע על הכול בבת אחת.
מיכאל מלכיאלי: חסר חבר?
איתן גינזבורג: חסר חבר קבוע.
איתן גינזבורג: בשביל להצביע צריך חברים קבועים.
מיכאל מלכיאלי: איפה הוא?
מיכאל מלכיאלי: ריבונו של עולם, נו, מה, אנחנו - - - הצעת חוק לתיקון פקודת בתי הסוהר (מס' 55 והוראת שעה), התשפ"א–2021 (מ/1398)
איתן גינזבורג: נעבור להצעת חוק פקודת בתי הסוהר, יש פה נציג של המשרד לביטחון פנים?
יצחק פינדרוס: חבר'ה, יש מערכת בחירות רביעית במדינת ישראל, אני לא יודע אם אתם מעודכנים.
איתן גינזבורג: שלום, דן, ראש מטה השר לביטחון פנים, בבקשה.
דן גפן: שלום וברכה לכולם, אהיה זריז.
דן גפן: מדובר בתיקון לחוק השחרור המינהלי.
דן גפן: השחרור המינהלי זה המנגנון שיש בידי מדינת ישראל להתמודדות עם בעיית הצפיפות בבתי הסוהר, בעיה קשה שדורשת טיפול.
דן גפן: הבעיה שהמנגנון הזה הוא קצת, נקרא לזה טיפש, במובן הזה שהוא פשוט משחרר אנשים ללא בחינה כלשהי של מסוכנות מבית הסוהר.
דן גפן: מטרת התיקון לחוק הזה היא בעצם לקחת בחשבון בצורה כזאת או אחרת את רמת המסוכנות.
דן גפן: כמובן שזה לא יהיה מדע מדויק, ובוודאי שזה עדיין לא הכלי האופטימלי, זה עדיין לא כלי מושלם להתמודד עם הבעיה הזאת.
דן גפן: יש שני עקרונות מרכזיים בסיפור: אחד זה שהחרגנו מהשחרור המינהלי אסירים בעלי מסוכנות גבוהה יחסית, מבחינת הקטגוריה לפחות, כלומר, עברייני מין, אלימות במשפחה, עבריינים שקשורים לאלימות חמורה במיוחד או עבירות אלימות שונות, בעיקר בתוך המשפחה.
דן גפן: גם צמצמנו את הזמן שהם יושבים בבית הסוהר.
דן גפן: מה שכן, אפשרנו להם לעשות מה שנקרא שימוש בשחרור המינהלי עבור מי שהשתחרר בשחרור מוקדם.
דן גפן: זאת אומרת שאם הוא עבר שיקום, למרות שאולי הוא נחשב בקטגוריה מסוכנת, הוא עדיין יקבל את השחרור המוקדם, כי המטרה שלנו באמת עדיין לעודד את האנשים לעבור שיקום ולהשתחרר שחרור מוקדם.
דן גפן: הדחיפות שבדבר היא כמובן בגלל שיש לנו צורך להוריד את תקן הכליאה במידה כזאת או אחרת.
דן גפן: זה עדיין בבחינה, אבל אנחנו רוצים לאפשר שחרור מינהלי ושהתופעות השליליות של המנגנון הזה יצומצמו, ולכן יש חשיבות לזרז את החקיקה הזאת.
איתן גינזבורג: חבר הכנסת סעדי.
אוסאמה סעדי: אני חושב שמדובר בהצעת חוק מאוד מאוד מסוכנת.
אוסאמה סעדי: מאוד.
אוסאמה סעדי: כן, כן, כי עד עכשיו תקן הכליאה הוא על 14,000, המשרד לביטחון פנים לא מוריד את תקן הכליאה, יש הרבה אסירים שהיו צריכים להשתחרר.
אוסאמה סעדי: ואני פונה לכל חברי הוועדה, תבדקו את זה טוב מאוד, יש הרבה אסירים שהיו צריכים להשתחרר ולא משתחררים.
אוסאמה סעדי: בגלל הקורונה אסירים – ומשפחות לא יכולות לבקר אותם, ואני מבין שצריכים לשמור, אבל נפגעו זכויות אסירים במשך השנה האחרונה באופן קשה ביותר.
אוסאמה סעדי: הייתי בחלק מהדיונים של ועדת הפנים, וחברת הכנסת חיימוביץ', שהיא יו"ר ועדת הפנים, עשתה כמה דיונים בעניין הזה של זכויות אסירים.
אוסאמה סעדי: ואני אומר לכם שכאן המטרה של השר לביטחון פנים היא למנוע שחרור מינהלי של אסירים.
איתן גינזבורג: לא, אדוני זה רק אסירים שנשפטו.
אוסאמה סעדי: תן לי.
אוסאמה סעדי: אסירים שנשפטו.
איתן גינזבורג: נו, אז מה?
אוסאמה סעדי: מגיע להם שליש.
אוסאמה סעדי: ברגע שאתה עושה גם שחרור מינהלי ואתה אומר - - -
איתן גינזבורג: אה, שחרור מינהלי.
אוסאמה סעדי: שחרור מינהלי.
איתן גינזבורג: אה, חשבתי אסירים מנהליים.
אוסאמה סעדי: לא, שחרור מינהלי.
אוסאמה סעדי: שחרור מינהלי, אתה יודע, זה חודש, לפעמים זה שבועיים, לפעמים זה חודש וחצי.
אוסאמה סעדי: אתה אומר שקבוצות מסוימות – נכון, עברייני מין, אלימות במשפחה, יש שיקול דעת גם של ועדת שחרורים, ברגע שהיא מנכה שליש אז היא לוקחת בחשבון גם את המסוכנות, לוקחת בחשבון אם הוא השתקם או לא השתקם.
אוסאמה סעדי: אבל אני אומר לכם שלקבוע קטגורית שאסור שהאסירים האלה, שאסור שהקבוצות האלה יקבלו שחרור מינהלי, בין אם זה שחרור מינהלי רגיל, שחרור מינהלי כפול, זה מסוכן מאוד לזכויות אסירים.
רות וסרמן לנדה: אני רוצה לשאול משהו.
דן גפן: שנייה, היושב-ראש, אני חייב להבהיר משהו למקרה שזה לא הובן.
אוסאמה סעדי: אני חושב שעכשיו לבוא עם הצעת חוק כזאת 20 יום לפני הבחירות זה מחטף.
אוסאמה סעדי: זה מחטף.
אוסאמה סעדי: אסור לתת לחוק כזה לעבור.
אוסאמה סעדי: אפשר לבוא אחרי הבחירות, כשתבוא ממשלה ויבוא השר לביטחון פנים, נראה מה המדיניות שלו.
אוסאמה סעדי: עכשיו לקבוע בחוק פגיעה קשה כזאת באסירים, גם אם אנחנו מתנגדים – כמובן שאנחנו מתנגדים לעברייני מין, לאלימות במשפחה.
דן גפן: אדוני היושב-ראש, אני חייב פשוט לתקן, כי נראה לי שיש אי הבנה.
אוסאמה סעדי: אבל יש אסירים שכבר נשפטו, כבר נענשו, אולי מגיע להם חודש שחרור מינהלי, על החודש הזה אתה רוצה – נגיד שהוא ריצה שנתיים, עכשיו אתה לא רוצה לתת לו את החודש הזה?
איתן גינזבורג: לא, אדוני, זה רק לאסירים עם משך מאסר ארוך.
אוסאמה סעדי: ארבע שנים.
אוסאמה סעדי: לא, שחרור מינהלי זה עד ארבע שנים.
איתן גינזבורג: אסיר הנושא תקופת מאסר העולה על שלוש שנים?
אוסאמה סעדי: מעבר לארבע שנים.
אוסאמה סעדי: אני אומר לך, מעבר לארבע שנים אסיר לא זכאי לשחרור מינהלי אם הוא לא קיבל שליש.
אוסאמה סעדי: זה אחרי ארבע שנים.
אוסאמה סעדי: מתחת לארבע שנים זה משהו אחר.
אוסאמה סעדי: אז עשו את ההבחנה הזאת בגלל האסירים הביטחוניים.
אוסאמה סעדי: לא רצו לתת את זה.
אוסאמה סעדי: עכשיו מחריגים עוד ועוד קבוצות.
איתן גינזבורג: אבל הפוך, כתוב שם: "לפי המוצע, אסיר שנושא תקופת מאסר העולה על שלוש שנים" - -
אוסאמה סעדי: נו?
איתן גינזבורג: - - ולא על ארבע שנים.
אוסאמה סעדי: נו, שלוש שנים, מה עכשיו?
איתן גינזבורג: יוכל לזכות בשחרור מינהלי.
אוסאמה סעדי: אבל יש קבוצות שלא, החריגו את זה.
אוסאמה סעדי: זאת המטרה של החוק הזה.
איתן גינזבורג: החוק הזה בא לתקן את זה מארבע שנים לשלוש שנים.
אוסאמה סעדי: אבל הם מחריגים, שמעת אותו.
רות וסרמן לנדה: זהו, הוא אומר ההפך.
אוסאמה סעדי: שמעת.
אוסאמה סעדי: הוא אומר שאת הקבוצות האלה - - -
איתן גינזבורג: אני מקריא לכם מהצעת החוק, בסדר?
אוסאמה סעדי: נו, מה הצעת החוק?
איתן גינזבורג: "התיקון המוצע נועד לסייע בהפחתת הסיכון לציבור כתוצאה משחרורם המינהלי של אסירים שנשפטו לתקופות מאסר שאינן קצרות".
אוסאמה סעדי: נכון, זה קבוצות - - -
איתן גינזבורג: לפיכך, "מוצע, כי אסיר הנושא תקופת מאסר העולה על שלוש שנים, יוכל לזכות בשחרור מינהלי רק אם" הוועדה שקלה את המסוכנות ומצאה שיש לשחרר אותו מנשיאת יתרת הריצוי.
אוסאמה סעדי: נכון, זה שינוי דרמטי מהמצב היום, היום עד ארבע שנים אין ועדה.
רות וסרמן לנדה: אז זו הטבה.
רות וסרמן לנדה: בגלל זה אני - - -
אוסאמה סעדי: זאת לא הטבה.
איתן גינזבורג: הוא מקבל שליש אוטומטית?
אוסאמה סעדי: כן, לפי תקן הכליאה.
רות וסרמן לנדה: אה, אוקי.
אוסאמה סעדי: אני אומר לך שכן, תבדקו את זה.
איתן גינזבורג: דן ראש המטה רצה לדבר.
רות וסרמן לנדה: אולי הוא יכול להעביר לנו את הסוגיה הזאת.
דן גפן: אשמח לתת את ההבהרה.
דן גפן: כל סוגיית שחרור השליש אין בה שינוי.
דן גפן: זאת אומרת שמי שקיבל שליש מקבל שליש וגם מקבל את השחרור המינהלי בנוסף לשליש.
דן גפן: אנחנו מדברים על השחרור המינהלי המורחב, לא השחרור המינהלי הרגיל.
דן גפן: בזה אין שינוי.
דן גפן: השינוי הוא מי מוחרג מהשחרור המינהלי הרגיל, אלו שלא עברו שום שיקום, וזה שחרור של אנשים לא בגלל שהם היו בסדר או לא בסדר, אלא פשוט כי יש צפיפות בבתי הסוהר.
רות וסרמן לנדה: כי אין מקום.
דן גפן אבירם: השחרור המינהלי הוא לא פרס.
דן גפן אבירם: אני גם חייב לציין משהו.
דן גפן אבירם: כשאומרים שכרגע תקן הכליאה הוא 14,000 המשמעות היא לא שלא משחררים אסירים.
דן גפן אבירם: משחררים אסירים בשחרור מינהלי ברגע שמס' האסירים עולה על 14,000.
דן גפן אבירם: אני יכול להעיד שהשנה כבר השתחררו כמה אלפים.
אוסאמה סעדי: אתה יודע שבשנה הזאת מס' האסירים ששוחררו בשחרור מינהלי הוא אחוז נמוך מאוד, היינו בדיון כזה, ואתם בכוונה לא נותנים את זה.
אוסאמה סעדי: מצד אחד לא נותנים ארבע וחצי מטר לפי בג"ץ; מצד שני לא מורידים את תקן הכליאה, ולכן לא משחררים.
אוסאמה סעדי: תבדקו את זה, נו.
דן גפן: הוא לא יתפוס לגבי עבריינים, השחרור המינהלי, לא השחרור המוקדם.
דן גפן: זה שחרור מוקדם בוועדת - - -
יצחק פינדרוס: צריך לשכנע את המחבלים להפסיק להיות מחבלים ואז - - -
איתן גינזבורג: אלו לא מחבלים בכלל, אלו עבריינים פליליים.
ענת כנפו: אלו עבריינים.
ענת כנפו: אבל עברייני מין - - -
אוסאמה סעדי: פינדרוס, תשאל את משה ארבל, אלו לא אסירים ביטחוניים.
איתן גינזבורג: אלו לא מחבלים.
יצחק פינדרוס: אבל אנחנו רוצים עכשיו אכיפה מוגברת במגזר הערבי אז יהיו לנו עוד כמה.
איתן גינזבורג: אנחנו גם ככה בלי קוורום כרגע, נמשיך להצעה הבאה.
אוסאמה סעדי: אחרי שאנחנו יורדים ואתם עולים אז אתה מדבר בניחותא.
אוסאמה סעדי: הצעת חוק התקשורת (בזק ושידורים) (תיקון מס' 75) (שינוי מתכונת האסדרה בתחום הבזק), התשפ"א–2021 (מ/1397)
איתן גינזבורג: חברים, הצעת חוק התקשורת (בזק ושידורים) (שינוי מתכונת האסדרה בתחום הבזק), הפחתת רגולציה ברישיונות.
איתן גינזבורג: נציג משרד התקשורת זיו גלעדי נמצא איתנו?
איתן גינזבורג: שלום, בבקשה, אדוני.
זיו גלעדי: שלום, חוק התקשורת הקיים נחקק בשנת 1982, זה כמעט לפני 40 שנה, והותאם למציאות שהייתה בשנת 1982 כשלכל אזרח היה לכל היותר טלפון בבית, וגם זה בעיקר ליחידי סגולה.
זיו גלעדי: אנחנו היום ב-2021, המשרד השלים לאחרונה מכרז דור חמש בסלולר, ומתכונת הרישוי הבסיסית בחוק עדיין לא הותאמה.
זיו גלעדי: זה יוצר לנו קשיים מאוד גדולים ביישום של החוק כבר היום, זה מעכב מתן שירותים לציבור גם היום בתקופת קורונה כשאנשים צריכים להתחבר לעבודה או ללימודים או לשירותי בריאות מהבית.
זיו גלעדי: יש אצלנו הרבה מאוד בקשות שמחכות על הפרק ומעוכבות.
זיו גלעדי: אנחנו מבקשים לתקן את החוק כדי להתאים אותו למציאות החדשה ולהתאים את תהליכי הרישוי למאה ה-21.
איתן גינזבורג: אם כך, נעבור לחוק הבא.
איתן גינזבורג: הצעת חוק העונשין (תיקון מס' 140 והוראת שעה) (החמרת הענישה בעבירות אלימות נגד קטין או חסר ישע), התשפ"א–2021 (מ/1396)
איתן גינזבורג: יש פה את נציג משרד המשפטים לחוק העונשין?
איתן גינזבורג: הצעת חוק העונשין (תיקון מס' 140) (החמרת הענישה בעבירות אלימות נגד קטין או חסר ישע).
איתן גינזבורג: נציג משרד המשפטים, עביר מטאנס, בבקשה.
עביר מטאנס: שלום, הצעת חוק העונשין שמונחת מבקשת בעצם להתאים ולהלום את חומרת התוצאות של התקיפה לזהות הנפגע, נסיבות התקיפה, וזהות התוקף, כך שהיא מבקשת לעשות שני תיקונים.
עביר מטאנס: תיקון ראשון הוא לקבוע נסיבה מחמירה לתקיפה במדרג הנמוך כאשר מדובר באחראי על קטין שאינו בן משפחתו.
עביר מטאנס: ההצעה מבקשת להחמיר את העונש שהיום עומד על שנתיים לארבע שנים.
עביר מטאנס: זה התיקון הראשון.
עביר מטאנס: התיקון השני הוא לקבוע עונש מזערי, כלומר עונש מינימום של מאסר בפועל על תקיפת קטין או חסר ישע במקרים שבהם נגרמה חבלה של ממש או התעללות גופנית או מינית בקטין או בחסר ישע, כשמבצע העבירה הוא בעצם אחראי עליו, ואינו בן משפחתו, במסגרת חינוכית או טיפולית.
עביר מטאנס: מדובר על מעונות או מסגרות טיפוליות וחינוכיות.
עביר מטאנס: ההצעה של העונש המזערי היא משהו מאוד חריג בחוק העונשין, ולכן מוצע בהתחשב בחריגות הזאת, וגם בחריגות התופעה והייחודיות שלה, לקבוע אותו לתקופה של שלוש שנים.
איתן גינזבורג: מישהו רוצה להתייחס להצעת החוק?
איתן גינזבורג: בבקשה, אוסאמה סעדי; אחרי זה – כנפו.
אוסאמה סעדי: אנחנו כמובן סובלים ונכווים מהעניין הזה של אלימות ופשיעה במגזר הערבי.
אוסאמה סעדי: איבדנו עד עכשיו 23 הרוגים מתחילת השנה.
אוסאמה סעדי: נכון שאנחנו רוצים להילחם בתופעה הזאת של הפשיעה ושל האלימות, וגם פה זה אלימות נגד קטינים וחסרי ישע.
אוסאמה סעדי: אני לא יודע אם החמרת העונשים היא הדרך, אבל כמובן שאנחנו בעד החמרת עונשים באופן כללי, וגם כמובן נגד אלימות כלפי קטינים וחסרי ישע.
אוסאמה סעדי: צריך להילחם בתופעות האלה בכל האמצעים.
אוסאמה סעדי: אני חושב שגם בכלים של החמרת הענישה.
איתן גינזבורג: אין ספק שזה חוק ראוי, וצריך להביא עוד חוקים שיילחמו בפשיעה הנוראית שקיימת בתוך המגזר הערבי בעיקר.
אוסאמה סעדי: הייתה הצעה של כבוד שר המשפטים הקודם אבי ניסנקורן שדיבר על זה, ויש לנו הצעה ברשימה המשותפת.
איתן גינזבורג: והתזכיר פורסם כבר?
אוסאמה סעדי: עוד לא.
איתן גינזבורג: בבקשה, חברת הכנסת כנפו.
ענת כנפו: אני רוצה להגיד שמתוקף היותי מטפלת בתחום החינוך אני במשך שנים רבות רואה עוולות גדולות שנעשות לתינוקות ולפעוטות עד כדי רצח, יסמין וינטה, זיכרונה לברכה, מי שזוכר.
ענת כנפו: מה שקורה תמיד, עד עכשיו עד שנעשה התיקון הזה היום שעומד על השולחן, המטפלות היו משתמשות בחוק וטוענות כל מיני טיעונים, ויוצאות עם עונש זעום כשבעצם גם הכאה של ילד או התעללות בילד.
ענת כנפו: ולא לתת לו אפילו את הצרכים שלו היא בעצם גורמת לזה שרוצחים את נפשו של הילד בשנים האלה המוקדמות שההתפתחות שלו נקבעת לפי טיב הטיפול.
ענת כנפו: אני שמחה מאוד לראות את זה פה על סדר-היום ושאתם מטפלים בזה.
ענת כנפו: אני חושבת שהיינו צריכים לתת פה התראה הרבה יותר גדולה למי שפוגע בחסר ישע.
ענת כנפו: ארבע שנים?
ענת כנפו: אם כבר מתקנים, למה ארבע שנים?
איתן גינזבורג: גם זה חריג, גברתי.
ענת כנפו: אני יודעת.
איתן גינזבורג: אין הרבה עונשי מינימום בחוק העונשין, זה דבר מאוד חריג.
ענת כנפו: אני יודעת שזה חריג.
איתן גינזבורג: ולכן בואו נתחיל עם זה, כי גם זה לא קיים.
ענת כנפו: התחלה טובה.
איתן גינזבורג: הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 224 – הוראת שעה) (מענק חד-פעמי חלף הגדלת קצבאות הנכות לשנת 2020) (תיקון), התשפ"א–2021 (מ/1395)
איתן גינזבורג: נעבור לחוק הביטוח הלאומי (מענק חד-פעמי לקצבאות הנכות).
יצחק פינדרוס: בכל הקריאות.
ענת כנפו: אין שאלה בכלל.
איתן גינזבורג: עלי בינג מאגף תקציבים.
עלי בינג: בעצם מה שאנחנו מבקשים בהצעת החוק הזו זה להמשיך לתת את המענקים החד-פעמיים שנתנו בשנת 2020 גם למחצית הראשונה של שנת 2021.
עלי בינג: בעצם במסגרת תיקון 200 לחוק הביטוח הלאומי דובר על כך שקצבאות הנכים יעלו מעבר למה שהם עלו כבר בשנת 2018 באופן הדרגתי ב-2020, 2021.
עלי בינג: מכיוון שלא אושר תקציב המדינה בספטמבר 2020 נתנו מענק חד-פעמי שהוא היה חלף העלאת הקצבה בסך של כמיליארד שקלים, וזה היה בשתי פעימות: פעימה אחת בחודש אוקטובר עבור עשרת החודשים הראשונים, והפעימה השנייה עבור נובמבר ודצמבר.
עלי בינג: מכיוון שגם בינתיים לא אושר תקציב אנחנו בעצם מציעים להמשיך בדיוק את אותו מענק גם למחצית הראשונה של שנת 2021 בשתי פעימות עם כל רבעון.
שבח שטרן: מה גובה המענק?
עלי בינג: סך העלות של כל המענקים זה 562 מיליון שקלים.
שבח שטרן: לאדם.
עלי בינג: גובה המענק פר נכה זה בהתאם לאחוזי הנכות.