GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נעמי חזן: זה לא קשור לדימונה.
נעמי חזן: אתה לא חסיד גדול יותר של דימונה מכל אחד אחר.
יוסי כץ: אני שמח שנכנס יושב-ראש הקואליציה.
יוסי כץ: יש בעיה אמיתית, שחברי-כנסת באים הנה לוועדה בצורה סיטונאית, וכלאחר יד נדרש פה פטור מחובת הנחה לעשרות הצעות.
יוסי כץ: זאת פשוט מגיפה.
זאב בוים: תוריד אותן.
יוסי כץ: זה הופך את תקנון הכנסת ואת עבודת החקיקה לחוכא ואטלולא.
יוסי כץ: זה לא תקין וזה לא קיים באף מקום.
זאב בוים: זה לא תקין שהם פונים?
זאב בוים: אולי זה לא תקין שאנחנו מאשרים.
יוסי כץ: גם חברת-הכנסת נעמי חזן וגם אנוכי באנו בדברים עם הייעוץ המשפטי, והצענו איזושהי נוסחה.
יוסי כץ: אני מוכרח להגיד שחבר-הכנסת גפני מבקש שיירשם איזשהו סעיף, שיאפשר במקרים חריגים לחרוג מההוראה הזאת.
ארבל אסטרחן: הממשלה מסכימה.
אנה שניידר: למען שלמות התמונה, אני אסביר קודם מה המצב הקיים.
אנה שניידר: סעיף 135(א) אומר שהדיון המוקדם בהצעת-חוק יתקיים, "ובלבד שדיון זה לא יתקיים לפני עבור יומיים מהנחת ההצעה על שולחן הכנסת ולא יאוחר מארבעים וחמישה ימים מהגשתה ליושב-ראש הכנסת, אלא אם ועדת הכנסת החליטה להקדים את הדיון או אם הסכימה להאריך את התקופה האמורה".
אנה שניידר: "לא נקבע מועד כאמור...
אנה שניידר: רשאית ועדת הכנסת, לבקשת חבר הכנסת המציע, ולאחר ששמעה את יושב-ראש הכנסת או את אחד מסגניו.
אנה שניידר: להחליט כי הדיון יתקיים תוך ארבעה עשר יום מההחלטה.
אנה שניידר: " היום אנחנו מציעים נוסח כדלהלן: "במסגרת הזמן המוקצה לדיון בהצעות לסדר היום, או במועד אחר שייקבע על ידי יושב ראש הכנסת והסגנים בתיאום עם הממשלה, יתקיים דיון מוקדם בהצעת החוק הפרטית, ובלבד שדיון זה לא יתקיים לפני שעברו ארבעים וחמישה ימים מעת שההצעה הונחה על שולחן הכנסת, אלא אם כן הסכימה הממשלה כי הדיון יתקיים במועד מוקדם יותר.
אנה שניידר: " זאת אומרת שאנחנו מורידים את היומיים, משאירים את אותם 45 ימים, ומוסיפים את הסייג, שעם הסכמת הממשלה, הדיון יכול להתקיים במועד מוקדם יותר.
אנה שניידר: זה דבר אחד.
אנה שניידר: דבר נוסף: "השתכנעה ועדת הכנסת, לפי בקשה של אחד ממציעי הצעת החוק, כי להצעת החוק אשר הונחה על שולחן הכנסת חשיבות ודחיפות מיוחדים, רשאית היא, ברוב של חבריה, לאשר את העלאתה לדיון מוקדם, לפני תום ארבעים וחמישה ימים האמורים בסעיף קטן (א).
אנה שניידר: בהצבעה לפי סעיף קטן (ב) לא יוחלף חבר הוועדה, אלא אם נבצר ממנו להשתתף בדיוני הוועדה.
יוסי כץ: זאת אומרת ש-13 חברים צריכים להצביע בעד.
אנה שניידר: רוב חבריה הקבועים של הוועדה.
יוסי כץ: זה לא אומר שצריכה להיות נוכחות של 13 חברים, אלא ש-13 חברים הצביעו בעד, והם גם חברי ועדה.
זאב בוים: זה השינוי בעצם.
אנה שניידר: ודבר נוסף, הוועדה משתכנעת שמדובר בהצעת-חוק בעלת חשיבות ודחיפות מיוחדים.
יאיר פרץ: למה שלא נקצר במקום 45 יום ל-30 יום?
יאיר פרץ: אולי זה יפתור קצת את הבעיה.
אנה שניידר: אבל יש בעיה עם הממשלה.
אנה שניידר: הממשלה צריכה להגיב להצעות-חוק.
יאיר פרץ: האם תוך 30 יום היא לא יכולה להגיב?
אנה שניידר: יש בעיה לעשות את זה, בגלל מבול הצעות-החוק שאתם מביאים.
נעמי חזן: אנחנו בעצם לא עושים דבר מעבר לכך שאנחנו מקבעים את הנוהג הקיים.
נעמי חזן: אנחנו מקשים קצת על הפטור מחובת הנחה, כי נוצר מצב לא בריא.
שאול יהלום: קצת מקשים?
שאול יהלום: מקשים מאד מאד מאד.
שאול יהלום: את רוצה שיישבו כאן רק חברי ועדה ושיהיה רוב.
נעמי חזן: אנחנו מקשים מאד, משום שזאת הפכה להיות פרצה גדולה מאד שפתחה פתח למקרים רבים.
נעמי חזן: אני עכשיו ראיתי את הנוסח הזה, ובכל זאת יש לי בעיה עם הסיפא של סעיף (א), משום שיש פה עדיפות להצעות-חוק פרטיות של חברי קואליציה.
נעמי חזן: כשאנחנו כותבים תקנון, אנחנו תמיד חושבים שיום אחד אנחנו באופוזיציה ויום אחד בקואליציה.
נעמי חזן: משום שלממשלה יש כלי חקיקתי, והוא הצעת-חוק ממשלתית, לצ'פר הצעות-חוק פרטיות של חברי קואליציה זה מאד בעייתי, ולכן אני הייתי משמיטה את הסיפא.
שאול יהלום: אני מציע שאנחנו ככנסת לא נוריד מעצמנו סמכויות.
שאול יהלום: נוצר כאן מצב שאנחנו הרגע רוצים להעביר סמכויות מאתנו לממשלה.
שאול יהלום: אנחנו בכל אופן כמעט סוגרים את העניין של החלטות, כאשר הממשלה כל הזמן – לא בגלל התקנון הזה – יכולה להביא הצעות-חוק תוך 24 שעות.
שאול יהלום: לממשלה אין הגבלה כזאת של 45 יום.
שאול יהלום: כאן היה מכשיר בידי חברי-הכנסת, שאנחנו כוועדת הכנסת נקבל על עצמנו להיות רציניים ולא ניענה למבול הדרישות שמציף אותנו.
שאול יהלום: אנחנו לא צריכים לשנות את התקנון, כדי להגיע למצב שבו נהיה מנועים לאשר פטור מחובת הנחה, ואילו הממשלה תוכל לאשר פטור מחובת הנחה, אם לחברי קואליציה בגלל לחץ קואליציוני, ואם בכלל.
שאול יהלום: דרך אגב, לפעמים כשהממשלה מביאה הצעת-חוק, אנחנו מחכים שבועיים עם אותו חוק ורוצים להצמידו עם ההצעה הממשלתית.
שאול יהלום: לפי ההצעה הזאת, לא נוכל לעשות זאת יותר, אם הממשלה לא מסכימה.
שאול יהלום: לכן אני מבקש להשאיר את התקנון כפי שהוא.
נעמי חזן: הוא מעורפל אפילו בנושא של - -
שאול יהלום: אנחנו נגזור על עצמנו, והיושב-ראש בפרט, לדון לגופו של עניין.
יוסי כץ: אף יושב-ראש לא יוכל לעמוד בזה, וחברי-כנסת לא יעמדו בזה.
יוסי כץ: אני חשבתי להציע קוורום של 13 חברים, או קוורום של שמונה מצביעים לפחות, איזשהו קוורום.
יוסי כץ: ההצעה הזאת היא חמורה מדי, כי היא אומרת שגם אי אפשר להחליף את החברים ושגם 13 חברים צריכים להצביע בעד.
יוסי כץ: זאת גזירה שאנחנו לא נוכל לעמוד בה.
יוסי כץ: צריך לקבוע איזשהו קוורום מינימלי.
זאב בוים: לגבי העניין של הסיפא בסעיף (א), נאמר שהממשלה תיתן צ'ופרים לחברים בקואליציה.
זאב בוים: בדרך כלל הממשלה, דעתה לא כל-כך נוחה מהצעות-חוק פרטיות.
זאב בוים: יש לה בעיה גדולה מאד עם הצעות-חוק פרטיות, ואם זה היה תלוי בה ובכלל לא היו מציעים הצעות-חוק פרטיות, היא היתה חיה עם זה הרבה יותר טוב.
יוסי כץ: זה חל לגבי כל ממשלה.
נעמי חזן: ראינו את זה בחוק יסוד: משק המדינה.
זאב בוים: באשר לעניין השני, והוא הדבר המהותי, אני עדיין מחזיק בדעתי ובעניין הזה בהחלט מצטרף למה שהביעו קודמיי.
זאב בוים: אנחנו צריכים להחליט על העניין הזה.
זאב בוים: אנחנו לא צריכים להטיל עצמנו מצד אחד מגבלה, ואנחנו באמת צריכים להיות אלה שצריכים לבלום את העניין.
זאב בוים: חברי הוועדה צריכים להיות מספיק אחראים בוועדה כדי לנהל חקיקה, לעשות תהליך מסודר, ולא לעשות מעקפים.
זאב בוים: אני חושב שזה בידינו, וזה חלק מהעבודה שלנו.
יוסי כץ: מה לגבי קוורום של לפחות שבעה חברים נוכחים בוועדה?
זאב בוים: כן, כדי לתת משקל יתר לדיון, בתנאי שמדובר במקרה יוצא דופן, וכדי שאם תתקבל החלטה כזאת, היא תתקבל באיזשהו פורום כזה.
זאב בוים: כמה חברים יש בוועדה?
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: 25 חברים.
יוסי כץ: בואו נחליט על שליש מחברי הוועדה.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: האם מדובר על שליש נמצאים או על שליש תומכים?
שאול יהלום: שליש נמצאים.
יוסי כץ: קוורום של נוכחים, ואני אפילו לא אומר תומכים, אבל שלפחות יתאמצו להגיע 10 חברי ועדה.
זאב בוים: שליש זה שמונה חברי-כנסת.
זאב בוים: תקבע תשעה חברי-כנסת.
יוסי כץ: שלפחות יבואו תשעה חברי ועדה, וזה לא דבר של מה בכך.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: זה אומר שחמישה יכולים להחליט.
נעמי חזן: ועדת הכנסת בכנסת ה-15 היא גדולה במיוחד.
נעמי חזן: בכנסות קודמות, מספר חברי ועדת הכנסת היה כמספר שאר הוועדות, 17 חברים.
נעמי חזן: אם אנחנו קובעים שליש, זה כבר יורד לשישה-שבעה חברי-כנסת, אבל אין לי בעיה.
נעמי חזן: אני רוצה קצת להתעקש על הסיפא של סעיף (א).
יוסי כץ: אני חושב שאם הממשלה מקלה על אותו חבר-כנסת מהקואליציה או מהאופוזיציה, והיא מסכימה שידונו בחוק שלו בהקדם בלי שיעבור תהליך מסורבל, למה למנוע את זה?
נעמי חזן: זאת התערבות של הממשלה בחקיקה פרטית.
זאב בוים: הממשלה היא זאת שרוצה הגבלה של 45 יום.
עדנה קלעי: בהמשך לדברים שנאמרו פה, הסכמת הממשלה בכלל לא קשורה לעניין קואליציוני, אלא היא קשורה לגופה של ההצעה.
עדנה קלעי: יודעים פה חברים שאנחנו מסכימים או לא מסכימים, לפי העניין.
יוסי כץ: דרך אגב, מה קובע לפי תקנון הממשלה?
יוסי כץ: האם עמדת משרד המשפטים, או עמדת המשרד הנוגע לדבר?
יוסי כץ: פעמים רבות אתם באים עם עמדה נוגדת.
עדנה קלעי: העמדה הרשמית של הממשלה היא עמדתה של ועדת השרים לענייני חקיקה, כפי שהתקבלה.
יוסי כץ: אבל לא על פטור מחובת הנחה.
עדנה קלעי: אני לא רוצה לחזור פה על התלאות שלי בנושא של פטור מחובת הנחה.
עדנה קלעי: אני לא יכולה בהתראה של שעה להביא עמדה של ועדת שרים לענייני חקיקה.
עדנה קלעי: בכל אופן, אנחנו מתייחסים לנושא הזה, ולפי דעתי, חברת-הכנסת חזן, את תזיקי לחברי-הכנסת, כי ההמלצות שלנו אינן קשורות לאופוזיציה או קואליציה.
שאול יהלום: בסעיף (ב) כתוב: "השתכנעה ועדת הכנסת לפי בקשה של אחד ממציעי הצעת החוק, כי להצעת חוק אשר הונחה על שולחן הכנסת חשיבות ודחיפות מיוחדים", וצריך להוסיף "או שהצעה דומה עולה לסדר היום".
ארבל אסטרחן: כבר היום מאפשרים להעלות הצעות שהן דומות בעיקרן, גם אם לא עברו 45 ימים.
ארבל אסטרחן: כי אם אחת תיפול, השנייה לא תוכל לעלות במשך חצי שנה.
שאול יהלום: אין לזה עיגון בתקנון.
יוסי כץ: אני מבקש לכתוב כך: "חשיבות, דחיפות, או טעמים מיוחדים", וכך נכנס העניין שחבר-הכנסת יהלום העלה.
שאול יהלום: ומה אכפת לך נכתוב במפורש, "או הצעה דומה שעולה לסדר היום"?
שאול יהלום: להפך, צריכים לוודא שכל ההצעות יבואו יחד, ואז זה חוסך עבודה לכנסת.
יאיר פרץ: אדוני היושב-ראש, אפשר להחיל את זה גם על הצעות-חוק של הממשלה.
אנה שניידר: אני הייתי מקבלת את הצעתו של חבר-הכנסת יהלום, ומוסיפה כאן: חשיבות, דחיפות, או שהצעה זהה או דומה בעיקרה – כמו שכתוב בסעיף 143 לעניין חצי שנה – עולה לסדר-היום, או טעמים מיוחדים.
נעמי חזן: אדוני היושב-ראש, יש פה מגיפה של העתקות.
נעמי חזן: יש חברי-כנסת שמחפשים, ומחכים שחבר-הכנסת שיזם, כתב, הכין וחקר מעלה את הצעת-החוק, ומדביקים את הצעות-החוק שלהם.
נעמי חזן: חבר-הכנסת שאול יהלום רוצה עכשיו לעזור לכל התהליך הזה.
נעמי חזן: זה עידוד להעתקה.
יוסי כץ: אני מציע לך חבר-הכנסת יהלום להשאיר את הנוסח שלי.
יוסי כץ: בסדר, יש הסכמה לקבל את הנוסח שלי.
אנה שניידר: בדיון הקודם היתה הערה של חברת-הכנסת נעמי חזן לגבי חוקי היסוד.
אנה שניידר: לא החלטתם בעניין הזה.
יוסי כץ: אני מציע שלא נסת
יוסי כץ: בך עם חוקי היסוד, כי אז זה ייפול.
יוסי כץ: בואו נשפר את הנוסח – הוחלט על שליש מחברי הוועדה ועל הוספת המילה "טעמים" לפני "מיוחדים", כאשר אין שינוי בשאר הדברים.
יוסי כץ: בעד – רוב נגד – אין ההצעה לתיקון תקנון הכנסת התקבלה.
אנה שניידר: האם כשאתה אומר שליש החברים, אתה מתכוון לחברים נוכחים קבועים, או שחברים שאינם קבועים יכולים גם לקבוע?
יוסי כץ: לעניין הזה, שליש מהחברים הקבועים.
שאול יהלום: שליש מהחברים הקבועים צריכים להיות נוכחים, אבל בהצבעה יכולים להשתתף עוד חברים.
אנה שניידר: אבל השאלה היא האם אלה שנוכחים חייבים להיות חברים קבועים, או שאלה יכולים להיות חברים שהחליפו אותם.
יוסי כץ: אבל דיברנו על זה.
יוסי כץ: זה כתוב במפורש בסעיף (ג).
יוסי כץ: אמרתי שסעיפים (א) ו-(ג) נשארים כפי שהם.
שאול יהלום: יכול להגיע גם מי שהוא לא חבר ועדה.
נעמי חזן: מה עם התיקון שהציע חבר-הכנסת יהלום?
יוסי כץ: הוא ירד מזה.
שאול יהלום: לא ירדתי מזה, אלא כללנו את התיקון ב"טעמים מיוחדים".
שאול יהלום: קביעת ועדות לדיון בהצעות-חוק
יוסי כץ: יש הצעה לסדר-היום של חברי-הכנסת ליצמן וטל בנושא הצתה חוזרת של גן ילדים בתלמוד תורה בפתח-תקווה.
יוסי כץ: נשמעה ההצעה להעביר את הנושא לוועדת הפנים ואיכות הסביבה, או לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
יוסי כץ: חבר-הכנסת גפני, יושב-ראש ועדת הפנים ואיכות הסביבה, מבקש להעביר את הדיון בהצעה לוועדת הפנים ואיכות הסביבה.
יוסי כץ: אם לא נאשר את בקשתו, הוא מבקש לדחות את ההכרעה בנושא לשבוע הבא.
זאב בוים: אפשר לאפשר את בקשתו, כי הוא צודק.
זאב בוים: מדובר בהצתות, במכבי-אש ובענייני פנים.
אחמד טיבי: בכל מקרה, ענייני משטרה שייכים לוועדת הפנים ואיכות הסביבה.
שאול יהלום: האם זה לא שייך לוועדת החינוך והתרבות?
נעמי חזן: לא, מדובר בהצתה.
יוסי כץ: מי בעד העברת ההצעה לוועדת הפנים ואיכות הסביבה?
יוסי כץ: בעד – כולם נגד – אין הוחלט להעביר את ההצעה לסדר-היום של חברי-הכנסת ליצמן וטל בנושא הצתה חוזרת של גן ילדים בתלמוד תורה בפתח-תקווה לוועדת הפנים ואיכות הסביבה.
יוסי כץ: הוחלט להעביר את ההצעה לוועדת הפנים ואיכות הסביבה.
יוסי כץ: אנחנו עוברים להצעת-חוק לעידוד מחקר ופיתוח בתעשייה (תיקון מס' 2).
יוסי כץ: אני מבין שזאת הצעת-חוק ממשלתית.
יוסי כץ: האם נמצא פה נציג של משרד ממשלתי?
אמיר אסרף: אני נציג משרד האוצר.
אמיר אסרף: זה חוק של משרד האוצר.
יוסי כץ: נשמעו הצעות במליאה להעביר את הדיון בהצעת-החוק לוועדה לפיתוח ומחקר טכנולוגי, וכמובן לוועדת הכספים.
יוסי כץ: קודם כל אני אאפשר לחברת-הכנסת ענת מאור לדבר.
יוסי כץ: היא ביקשה להעביר את הצעת-החוק לוועדה לפיתוח ומחקר טכנולוגי.
יוסי כץ: אחר-כך ניתן את רשות הדיבור לחבר-הכנסת ליצמן.
ענת מאור: אדוני היושב-ראש, חברי הוועדה.
ענת מאור: אני רוצה להסב את תשומת-לבכם לכך שנציג האוצר אמר בישיבה הקודמת שהחוק הזה נידון בעבר תמיד בוועדת הכספים.
ענת מאור: כשהחוק נידון בעבר, לא היתה ועדה לפיתוח ומחקר טכנולוגי בכנסת.
ענת מאור: הוועדה לפיתוח ומחקר טכנולוגי בסך הכל קיימת שלוש-ארבע שנים.
ענת מאור: בסעיף (12) לתקנון בעמוד 10 כתוב: "ועדה לענייני מחקר ופיתוח מדעי וטכנולוגי: מדיניות מחקר ופיתוח אזרחי בישראל; טכנולוגיות מתקדמות; מחקר ופיתוח סביבתי; מחקר מדעי באקדמיה הישראלית למדעים" ועוד.
ענת מאור: זאת אומרת שכל מה שקשור למחקר היום, מתנהל בחלוקת עבודה טובה, לדעתי, בין הוועדות.
ענת מאור: אנחנו לא נכנסים לתחומים של ועדות אחרות והן לא נכנסות לתחומים שלנו.
ענת מאור: לכן נושא המו"פ - שכשמו כן הוא, מחקר ופיתוח - צריך להיות בוועדה למחקר ופיתוח מדעי וטכנולוגי.
ענת מאור: אני גם פניתי לחבר-הכנסת ליצמן, ואמרתי לו שגם בגלל מורשת עבר, אני מוכנה שתהיה ועדה משותפת של הוועדה לענייני מחקר ופיתוח מדעי וטכנולוגי ווועדת הכספים בראשות הוועדה לענייני מחקר ופיתוח מדעי וטכנולוגי.
ענת מאור: אני גם רוצה להזכיר, שהנושא הוא מקצועי לעילא ולעילא.
ענת מאור: בין כה וכה, בגלל הצירוף והסמיכות לחוק ההסדרים, מצפים שזה ייקח חודשיים.
ענת מאור: אני חושבת שוועדת הכנסת תטיב לעשות, אם תשמור על העיקרון של מקצועיות ופיצול.
אנה שניידר: חוק לעידוד מחקר ופיתוח בתעשייה הוא משנת 1984.
אנה שניידר: מטרתו של החוק היא עידוד מחקר ופיתוח בתעשייה, לשם פיתוח תעשייה, שיפור מאזן התשלומים של המדינה, יצירת מקומות עבודה.
אנה שניידר: מי שממונה על החוק הזה זה שר התעשייה והמסחר יחד עם שר האוצר.
אנה שניידר: סעיף 28 לחוק אומר:
אנה שניידר: מענקים שניתנים בשיעור מהוצאות המחקר והפיתוח – השרים, באישור ועדת הכספים, רשאים לשנות את השיעורים והתנאים הנקובים לגבי המענקים.
אנה שניידר: מדובר פה בעיקר בחוק עידוד, כמו שיש חוק עידוד השקעות הון, או חוק עידוד השקעות הון בחקלאות.
אנה שניידר: כל החוקים האלה נידונים בוועדת הכספים.
ענת מאור: ומה לגבי ועדה משותפת?
אנה שניידר: אין לי בעיה.
יעקב ליצמן: אתמול צלצל אליי היועץ המשפטי של משרד התעשייה והמסחר.
יוסי כץ: אליי צלצלה שרת התעשייה והמסחר, ואמרה לי את עמדתה, ואני אומר אותה בגלוי.
יוסי כץ: ביקשתי שהיא תבוא לכאן.
יוסי כץ: היא התנצלה, ואמרה שבגלל שסדר היום שלה נקבע מראש, היא לא תוכל לבוא, אבל עמדתה היא שיש להעביר את הצעת-החוק לוועדת הכספים.
יעקב ליצמן: גם היועץ המשפטי של משרד התעשייה והמסחר אמר אותו דבר, והוא ביקש להעביר את הצעת-החוק לוועדת הכספים.
יעקב ליצמן: אני רוצה לומר לחברת-הכנסת ענת מאור, שוועדת הכספים היא גם ועדה מקצועית.
יעקב ליצמן: את אמרת שזה דיון מקצועי פרופר, אז גם אנחנו נדון דיון מקצועי פרופר בהצעת-החוק.
יעקב ליצמן: ברור שהצעת-החוק צריכה להיות נידונה בוועדת הכספים, כי ברור שהנושא קשור לכספים.
זאב בוים: כל ענייני התעשייה כרוכים בכסף.
יוסי כץ: אני מבין שעמדתכם היא חד-משמעית ועדת הכספים ולא ועדה משותפת.
אנה שניידר: אין לי בעיה לגבי ועדה משותפת.
יעקב ליצמן: אני מתנגד לוועדה משותפת.
נעמי חזן: אנחנו נתקלים בבעיה הזאת בכמה מהוועדות החדשות, כמו: הוועדה לקידום מעמד האישה, הוועדה לענייני מחקר ופיתוח מדעי וטכנולוגי וכו'.
נעמי חזן: אם אנחנו רוצים לתת קצת הכרה וחשיבות לוועדות שאנחנו בעצמנו הכרנו בהן, אנחנו צריכים לפתור את הבעיה, כפי שפתרנו אותה בצורה מסודרת בשנה-שנתיים האחרונות, על-ידי הקמת ועדות משותפות.
נעמי חזן: אפילו אם נקבל את עצתה של היועצת המשפטית של הכנסת, אני חושבת שיש בהחלט מקום לשקול הקמת ועדה משותפת.
נעמי חזן: זה אגב יזרז את תהליך החקיקה, משום שוועדה משותפת היא קטנה יותר ועובדת רק על הנושא הזה.
נעמי חזן: אני חושבת שייצא מזה חוק יותר טוב.
יוסי כץ: לדידי, אם יש חוות דעת כל-כך חד-משמעית של הייעוץ המשפטי, אני חושב שזה תלוי בשיקול הדעת של יושב-ראש ועדת הכספים.
יוסי כץ: השאלה היא האם אתה, חבר-הכנסת ליצמן, מוכן להקים ועדה משותפת בראשותך.
יעקב ליצמן: אם היא תהיה בראשותי, אני מוכן.
יוסי כץ: אם כך, אנחנו מקימים ועדה משותפת בראשות יושב-ראש ועדת הכספים.
יוסי כץ: כמה חברים אתה רוצה שיהיו בוועדה המשותפת?
יעקב ליצמן: ארבעה מוועדת הכספים וארבעה מהוועדה לענייני מחקר ופיתוח מדעי וטכנולוגי.
יוסי כץ: תודיעו לנו על ההרכבים, ואנחנו נאשר זאת במליאה.
יוסי כץ: קביעת מועדי פגרה במושב הרביעי של הכנסת ה-15
יוסי כץ: בשבוע שעבר התחלנו לדון בנושא.
יוסי כץ: היתה תחושה - אני לא רוצה להגיד שאנחנו מנותקים מהעם – שאנחנו חייבים לעשות משהו, כדי להתחיל באיזשהו תהליך של קיצור הפגרה.
יוסי כץ: הועלו כל מיני רעיונות.
יוסי כץ: לחבר-הכנסת מוסי רז יש הצעה אחת.
יוסי כץ: כסוציאליסט שנמצא במשכן שיש בו מאות עובדים, אני חושב שצריך לקחת בחשבון שמדובר בהרבה מאד עובדים שרגילים לעבוד בתנאים מסוימים, ואי אפשר להחליט לפרוץ את הנושא ולצמצם את הפגרה באופן משמעותי, בלי להתייעץ איתם ובלי לשמוע את עמדתם.
יוסי כץ: שונה הדבר, אם הקיצור יהיה בהיקף קטן יותר.
שאול יהלום: עם כל הכבוד, אני ביקשתי לדון קודם בחנוכה ובערב תשעה באב.
יוסי כץ: אנחנו נדון בזה.
יוסי כץ: אני רוצה לאפשר למזכיר הכנסת לומר כמה דברים.
אריה האן: קודם כל, אני רוצה להסב את תשומת לבכם לכך, שלפי סעיף 27 בתקנון, כל מה שיתקבל פה, צריך לחזור ליושב-ראש ולסגנים - כי אין מושג של נשיאות בתקנון הכנסת – והם צריכים להמליץ מחדש לוועדת הכנסת.
אריה האן: תמיד היתה התחשבות בעובדי הכנסת.
אריה האן: ועד העובדים טוען בשם העובדים כדלקמן: כולנו מחויבים לעבוד בימי הכנסת, ואנחנו לא יכולים להתחלק במועדי פגרה.
אריה האן: במילים אחרות, הם אומרים: אנחנו יכולים לנצל רק את חודש אוגוסט כדי לצאת לחופש עם הילדים, שיוצאים לחופש הגדול בחודשי יולי ואוגוסט.
אריה האן: לכן, תמיד התחשבו בהם, ובחודש אוגוסט היתה פגרה מלאה בכנסת.
אריה האן: במקומות אחרים, העובדים מתחלקים בפגרה: חלק יוצאים לחופש ביולי וחלק באוגוסט, אבל אצלנו כל עוד יש מושב כנסת, כולם עובדים.
אריה האן: הצעתי ליושב-ראש הוועדה הצעה מתקנת להצעה שמונחת לפניכם.
אריה האן: ההצעה בנויה לפי התקנון, ומדברת על שמונה חודשי עבודה בשנה.
נעמי חזן: מינימום.
אריה האן: אנחנו הרחבנו את זה במעט.
אריה האן: אני מציע לפתוח את כנס הקיץ ביום ראשון ט' באייר, 21 באפריל, ולא לפגוע בתקופת הקיץ.
יוסי כץ: המשמעות היא קיצור של הפגרה.
זאב בוים: מתי נופלת המימונה?
אריה האן: זה בסדר, המימונה נופלת על הפגרה.
יוסי כץ: יש פה הנחיה לגבי חודש הרמדאן, והיא בוודאי מקובלת עלינו.
יוסי כץ: אני מבקש ממך, חבר-הכנסת דהאמשה, להתייחס לנושא הזה.
יוסי כץ: כתוב פה שבין השעות 16:30 ל-17:30, בזמן ששוברים את הצום, לא תהיינה הצבעות.
יוסי כץ: זה הנוהג מקדמת דנא.
יוסי כץ: אני רואה פה התייחסות רק לתענית אסתר ולחג הפורים.
יוסי כץ: אין פה התייחסות לדברים שאמר חבר-הכנסת יהלום לגבי תשעה באב.
אריה האן: לגבי התאריכים שהתקבלו בהחלטה של יושב-הראש והסגנים, אני הצעתי הצעה שצריכה לחזור ליושב-ראש ולסגנים.
אריה האן: מה שהיה מקובל עד היום בכנסת זה מה שכתוב פה לגבי חג הפורים.
אריה האן: תמיד במקרים כגון אלה עבדו ביום חמישי, ולא עבדו בימים הנזכרים פה.
אריה האן: חבר-הכנסת שאול יהלום התייחס לשני דברים: הנושא הראשון – לחנוכה, והנושא השני – לתשעה באב.
אריה האן: תשעה באב נופל על יום חמישי, ולכן אין לנו בעיה עם יום העבודה.
אריה האן: יש בעיה ביום רביעי, ערב תשעה באב.
אריה האן: אנחנו תמיד נוהגים, בין שמחליטים פה ובין שלא, שבימים אלה אנחנו מתחילים את הישיבה בשעה 9:00 בבוקר ומסיימים אותה בערך בשעה 14:00 בצהרים.
אריה האן: אני מזכיר לכם שתשעה באב יוצא בקיץ, והתחלת הצום היא מאוחרת.
אריה האן: אנחנו חושבים שזה מה שנכון לעשות, אלא אם כן לחבר-הכנסת יהלום יש הצעה אחרת.
אריה האן: אשר לחנוכה, עד היום נהגנו בחנוכה להתחיל את הישיבה בשעה 15:00 ולהפסיק אותה בשעה 17:00.
אריה האן: כשדנו בנושא אצל היושב-ראש והסגנים, אף אחד לא הציע הצעה אחרת.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני רוצה להעיר הערה בעניין הזה מזווית אחרת.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: ה-27 בפברואר נופל בדיוק בעיד אלאדחא, יום החג שלנו.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: אם כל השבוע אנחנו לא עובדים בגלל חופשת פורים, אני מבקש שלא נעבוד גם ב-27 בפברואר.
יוסי כץ: האם אתה יודע מראש שזה התאריך?
עבד-אלמאלכ דהאמשה: עיד אלאדחא זה החג הגדול של המוסלמים.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: זה לא חג הרמדאן, אלא זה החג הנוסף.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: הוא נמשך ארבעה ימים.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: אם ממילא בתאריך 25 ו-26 לא עובדים, אז לא יעבדו גם ב-27 בפברואר.
אריה האן: זאת טעות, זה ה-28 בפברואר.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: החג נמשך ארבעה ימים.
שאול יהלום: קודם כל, אני מציע לא לכנס את הכנסת ליום אחד, כאשר מדובר בחג של העדה של המוסלמית.
שאול יהלום: אם החג היה נמשך שבוע ימים, אני מבין, אבל מדובר ביום אחד.
שאול יהלום: לגבי תשעה באב, ערב תשעה באב פירושו סעודה מפסקת והתכוננות לצום.
שאול יהלום: צריך לקחת בחשבון שאמנם יש חברי-כנסת שהם ירושלמים, או אפילו גרים במבשרת ציון, אבל יש חברי-כנסת שנסיעתם הביתה אורכת שלוש-ארבע שעות, ומדובר בערב צום.
שאול יהלום: בעשר השנים האחרונות, הכנסת לא קיימה ישיבה בתשעה באב.
שאול יהלום: לכן אני מציע שבערב תשעה באב לא יהיה יום כנסת.
נעמי חזן: בעצם אפשר לנעול את המשכן, אולי זה הדבר הכי טוב.
שאול יהלום: כנ"ל לגבי חנוכה.
שאול יהלום: השעה 17:00 רלוונטית רק לגבי הירושלמים.
שאול יהלום: אני מציעה לחלק את חג החנוכה לשני חלקים.
נעמי חזן: חנוכה לירושלמים וחנוכה לאלה שהם לא ירושלמים, כמו שושן פורים.
שאול יהלום: מספר ימים יסיימו את הישיבה בשעה 17:00, ומי שלא גר בירושלים ידליק נרות בשעה 21:00 או 22:00, אבל צריך לדאוג שגם מספר ימים תינעל הישיבה בשעה 14:00.
אריה האן: ביום רביעי אפשר לנעול את הישיבה בשעה 14:00.
אחמד טיבי: האמת היא שאני חושב שצריך להתחשב בחגים השונים של הדתות השונות, אבל אני מוחה על הפתיח שלך, חבר-הכנסת יוסי כץ.
אחמד טיבי: אמרת שיש רושם שאנחנו מנותקים מהעם.
אחמד טיבי: האמירה הזאת שלך, שאתה חוזר עליה פעם אחר פעם, מצטרפת לאמירות אחרות בהזדמנויות שונות.
יוסי כץ: אני לא חזרתי על זה אף פעם.
אחמד טיבי: בהזדמנויות אחרות.
אחמד טיבי: אתה פוגע בתדמית של חברי-הכנסת.
אחמד טיבי: זו אמירה פופוליסטית, וכל הדיון הזה עוסק בפגרה ובכך שאנחנו לא עובדים.
אחמד טיבי: האם אתה יודע שאני עובד יותר קשה בפגרה?
אחמד טיבי: אני ראש מפלגה, ואני חורש את הארץ בימי פגרה.
אחמד טיבי: אפשר להגיד שאני יחסית נח כשאני בכנסת ולא בפגרה.
אחמד טיבי: כל התביעה הזאת לקצר את הפגרה היא תביעה פופוליסטית מתגוננת על דבר שלא צריך להתגונן בפניו.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: מה שאמר חבר-הכנסת טיבי מאה אחוז נכון, לא 99%.
יוסי כץ: לא כולם ראשי מפלגות.
מרינה סולודקין: חבר-הכנסת יוסי כץ, בתחילת דבריך אמרת שאנחנו מנותקים מהעם.
יוסי כץ: אני לא אמרתי את זה, אלא אמרתי שיש שאומרים זאת.
מרינה סולודקין: יש כאלה שמנותקים מהעם, ויש כאלה שהם לא מנותקים.
מרינה סולודקין: אנחנו מדברים על אלפים של פניות שצריך להשיב להן.
מרינה סולודקין: אולי אנחנו עובדים אחרת.
מרינה סולודקין: דבר שני, אני רוצה לתמוך בדברי חבר-הכנסת טיבי, ולומר שיש גל של פופוליזם.
מרינה סולודקין: דליה איציק אתמול אמרה שיש לקצץ בשכר השרים.
מרינה סולודקין: אני אומרת לכם:
מרינה סולודקין: אם אתם רוצים לעשות משהו, תחליטו על מיסוי לעשירים.
מרינה סולודקין: זה דבר נכון.
שאול יהלום: ממשלה של 30 שרים ועוד 10 סגנים מבזבזת כל-כך הרבה.
מרינה סולודקין: באשר לנושא של הפגרה, אני אומרת שכאנשים שעובדים בשטח, בפגרה אנחנו עסוקים כל יום.
מרינה סולודקין: אנחנו נוסעים לדימונה ולמטולה.
מרינה סולודקין: זה הזמן היחיד, שבו אנחנו יכולים לעבוד בשטח כנציגי ציבור.
מרינה סולודקין: אני מאד מתנגדת לכל ההצעות הפופוליסטיות.
יוסי כץ: הובאה פה הצעה של מזכיר הכנסת לקצר בשבוע אחד את הפגרה.
יוסי כץ: לי נראית ההצעה הזאת סבירה, למרות שחבר-הכנסת מוסי רז הציע קיצור של שלושה שבועות.
נעמי חזן: אדוני היושב-ראש, גם בנשיאות וגם בשבוע שעבר אני המלצתי לצמצם את הפגרה, וזאת לא הצעה פופוליסטית.
נעמי חזן: בזמן הפגרה אין לחברי-כנסת חלק מהכלים, שהם כלי העבודה של חברי-הכנסת: הן הצעות לסדר-היום, הן חקיקה פרטית, הן שאילתות והן אי אמון.
נעמי חזן: ולכן, ברגע שמרחיבים את הפגרה, עם כל הכבוד להערות המאד פופוליסטיות והאינטרסנטיות ששמענו כאן היום, בעצם חברי-הכנסת נוטלים מעצמם את כלי העבודה שלהם.
נעמי חזן: אנחנו במצב מאד מאד חמור מבחינה כלכלית וחברתית, וגם מבחינה מדינית וביטחונית, ואם יש שנה שצריך לקצר את הפגרות ולהאריך את עבודת הכנסת זאת השנה הנוכחית, ואם זה פופוליזם, חברת-הכנסת מרינה סולודקין תצטרך להגדיר מחדש פופוליזם בכל המילונים.
נעמי חזן: כולנו עובדים בשטח, גם בפגרות וגם שלא בפגרות.
נעמי חזן: מה הבעיה?
נעמי חזן: איך תסבירו למובטל שאנחנו עובדים שמונה חודשים בשנה?
שאול יהלום: זה לא פופוליסטי...
אחמד טיבי: אני חושב שצריך לקחת לחברי-הכנסת את המכוניות ולקצץ במשכורות, כי המובטלים כועסים.
יוסי כץ: חברת-הכנסת חזן, אני רוצה להבין מה חושבים חברי הוועדה.
יוסי כץ: לא התייחסת להצעה של המזכיר להתחיל בקיצור של שבוע.
נעמי חזן: אני חושבת שצריך לקצר את הפגרה ביותר משבוע.
יצחק גאגולה: אדוני היושב-ראש, אני מצטרף למחאות של חבריי חברי-הכנסת אחמד טיבי, מרינה סולודקין ועוד.
יצחק גאגולה: באופן עקרוני אני מסכים לקיצור הפגרה, במיוחד של פגרת הקיץ, אבל אני יכול לומר דבר אחד – אם לא הייתי יודע שזאת הצעה פופוליסטית, אני הייתי תומך בה.
יצחק גאגולה: אבל כאשר אני יודע שזאת הצעה פופוליסטית והפופוליזם נהיה כבר נורמה אצלנו, אני מצטער לומר שאני לא אתן יד להצעות מהסוג הזה.
יצחק גאגולה: הרוב המוחלט של חברי-הכנסת עובד קשה מאד.
יצחק גאגולה: אני אישית יכול לומר על עצמי ועל רבים מחבריי, שבזמן הפגרה אנחנו עובדים הרבה יותר קשה, כי מלבד העבודה הפרלמנטרית הקשה של החקיקה והשאילתות, יש אנשים רבים מכל רחבי הארץ, מהצפון עד הדרום, שאנחנו איתם בקשר מתמיד.
יצחק גאגולה: לכן אני אומר שהגיע הזמן להפסיק עם הפופוליזם.
יצחק גאגולה: לגופו של עניין, אני מסכים להצעה של חבר-הכנסת שאול יהלום ידידי לגבי ערב תשעה באב.
יצחק גאגולה: מכיוון שיש חברי-כנסת רבים שגרים במקומות רחוקים מאד, אם המליאה תסתיים בשעה 14:00, הם לא יספיקו להגיע לביתם וגם לנוח נפשית לקראת הצום הקשה.
יצחק גאגולה: זה מחויב המציאות, שבערב תשעה באב צריך להתחשב בחברים ולא לקיים ישיבות בכנסת.
יצחק גאגולה: באשר לחנוכה, צריך לסיים את ישיבת הכנסת מקסימום בשעה 14:00, כדי שכל אחד יוכל להתארגן בביתו ולחגוג את החג עם בני משפחתו.
אורי אריאל: ברשות החברים, אני מציע ללכת לכיוון של הצעת מזכיר הכנסת.
אורי אריאל: אני בעד לקצר הפגרה ולהגיע פה להסכמה.
אורי אריאל: ההתעקשות הזאת לא לקצר בכלל את הפגרה היא תמוהה.
אורי אריאל: חבר-כנסת אחד מייחס לשני פופוליזם.
אורי אריאל: יש פה דיון ענייני, עם כל הכבוד לנו שעובדים מאד קשה, כולל בפגרה, ובאים לנוח פה.
אורי אריאל: שמעתי את ההצעה המעניינת הזאת.
אורי אריאל: אני מציע לקצר את הפגרה.
אורי אריאל: ערב תשעה באב, כפי שאמרו חברי-הכנסת יהלום וגאגולה, מתחיל בשעה מאוחרת.
שאול יהלום: איפה אדוני גר?
אורי אריאל: אדוני גר קל"ב.
נואף מסאלחה: אני מסכים עם דברי חבר-הכנסת אחמד טיבי.
נואף מסאלחה: אני הייתי נגד קיצור הפגרה, אבל מכיוון שידידיי ממרצ – ואני לא אומר את זה בצחוק, אלא ברצינות, כי הם ידידיי – רוצים לעבוד והם גוררים אותנו לעבוד עוד שבוע, לא צריך להפריע להם.