GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מיכאל קליינר: ההסתייגות שלי לא שייכת לענין הגודל, היא נכונה גם לשבעה וגם לתשעה.
ארבל אסטרחן: אולי אפשר לכתוב: "בהתחשב, בין היתר, ביחסי הכוחות" וכו'.
ארבל אסטרחן: היו"ר יוסי כץ: תודה רבה.
ארבל אסטרחן: מי בעד התיקון של חבר-הכנסת קליינר, ירים את ידו?
ארבל אסטרחן: בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין התיקון של חה"כ מיכאל קליינר לסעיף 97ג לתקנון הכנסת נתקבל
יוסי כץ: התיקון של חבר-הכנסת קליינר התקבל.
יוסי כץ: השאלה שלי היא זו, האם מרגע שאישרנו את ההשגה התיקון נכנס לתוקף?
ארבל אסטרחן: זה צריך לעבור גם במליאה.
ארבל אסטרחן: אפשר להביא את זה היום למליאה כולל התיקון של חבר-הכנסת קליינר, זה יהיה חלק מהנוסח.
ארבל אסטרחן: זה כבר "שוכב" שבועיים אצלכן.
אנה שניידר: בעצם לא צריך לחכות עוד פעם שבועיים.
שאול יהלום: אבל זו השגה מהותית, השבועיים שהיו זה לא היה על השיקולים.
אנה שניידר: השבועיים זה על מנת לתת לחבר כנסת להגיש את ההשגות.
אנה שניידר: אני לא חושבת שעל כל תיקון של השגה צריך לחכות עוד פעם שבועיים.
שאול יהלום: אסור להגיש השגה שאינה ממהות התיקון.
יוסי כץ: שאלה להבנתי.
יוסי כץ: האם המליאה צריכה להצביע על התיקון?
ארבל אסטרחן: על כל תיקון המליאה צריכה להצביע.
ארבל אסטרחן: היו"ר יוסי כץ: זאת אומרת, ברגע שמועד ההשגות חלף, השגה אחת הוגשה והתקבלה בוועדה.
ארבל אסטרחן: האם זה חוזר למליאה להצבעה כלשהי?
יוסי כץ: אני צריך להודיע על ההשגה שהתקבלה ולשאול מי בעד ומי נגד תיקון התקנון?
ארבל אסטרחן: השגות לפרק חמישי לתקנון – הוספת סעיף 97ח' (הנחת הסכמים עם גורמי חוץ)
יוסי כץ: רבותי, הסעיף הבא: הסתייגות של חבר-הכנסת קליינר להצעת תיקן תקנון הכנסת, "פרק חמישי 2: הנחת הסכמים עם גורמי חוץ על שולחן הכנסת".
יוסי כץ: אני רוצה להקדים ולומר במה מדובר.
יוסי כץ: בעקבות פרשה שנוגעת לאי-תרגומו של הסכם - נדמה לי שזה היה הסכם וואי - הגשתי הצעת חוק, והבאתי אותה פעם נוספת גם בכנסת זו.
יוסי כץ: אני טענתי שכשה
יוסי כץ: כנסת נדרשת לאשר הסכם מן הראוי שיתורגם לשפה העברית ויוגש לנו בשפת המקור.
יוסי כץ: באה הממשלה ואמרה לא.
יוסי כץ: זה לא לחוק, זה לתקנון הכנסת.
יוסי כץ: המחלקה המשפטית בתיאום עם משרד המשפטים ניסחה תיקון התקנון.
יוסי כץ: קיימנו פה דיון, לאנשי משרד החוץ היו השגות, ובסופו של דבר גיבשנו את הנוסח שהוצג במליאה.
יוסי כץ: ארבל, אני מבקש ממך להציג את הנוסח.
ארבל אסטרחן: הנוסח שנדון בישיבה הקודמת ושהונח על שולחן הכנסת.
ארבל אסטרחן: מדובר בסעיף חדש שדן בעריכת הסכם עם גורם חוץ והונח על שולחן הכנסת: "הסכם עם גורם חוץ, המונח על שולחן הכנסת לצורך אישור הכנסת, יונח על ידי הממשלה בשפות בהן נעשה ההסכם וכן בתרגום לעברית, אלא אם כן אישרה ועדת הכנסת, מטעמים מיוחדים, כי ההסכם לא יתורגם לעברית או יתורגם בחלקו כפי שתורה הוועדה".
יוסי כץ: אני רוצה להסביר.
יוסי כץ: התיקון בוצע על סמך ההערות של אנשי הממשלה שאמרו שיש המון אמנות שהן טכניות ואין שום הצדקה להדפיס בכמויות כאלה שפשוט יסתמו את הכנסת, ואין הצדקה להביא תרגומים של מונחים טכניים ודברים אחרים.
מיכאל קליינר: הרי בסוף שולחים את האמנות האלה לביתם של חברי הכנסת עם תרגומים.
מיכאל קליינר: היו"ר יוסי כץ: הסכמתי לתיקון שאומר לתת לוועדת הכנסת את הסמכות הזו.
מיכאל קליינר: בתיקון לתקנון לא קבענו שהכנסת חייבת לאשר כל הסכם.
מיכאל קליינר: אמרנו, כשנדרשת הכנסת לאשר וכו'.
מיכאל קליינר: הוגשו שתי השגות: אחת של חבר-הכנסת קליינר, המציע, שהסיפא החל מהמלים: "אלא אם כן אישרה ועדת הכנסת וכו'" תימחק.
מיכאל קליינר: כי אתה לא מוכן שיהיה איזה שהוא הסכם שנצביע עליו בלי - - -
מיכאל קליינר: ברוח ההצעה המקורית שלך.
יוסי כץ: אני מבקש ממשרד המשפטים להשיב על זה.
יוסי כץ: דבר שני, יש לנו בעיה הרבה יותר חמורה עם מכתב ששלח לי שר החוץ ובו הוא כותב, בין היתר: "...
יוסי כץ: אם כי מקובל עלי העקרון שהסכמים עם גורמי חוץ צריכים להיות מתורגמים לשפה העברית כחלק מתהליך אישור הממשלה – דבר שאכן מתקיים – נראה לי כי ההצעה לתקן את תקנון הכנסת מרחיקת לכת כל עוד ואין חקיקה או נוהג המקנה סמכויות לכנסת בנוגע לאישור אמנות בינלאומיות.
יוסי כץ: אני בדעה שהתיקון כפי שהוא מוצע, עלול להטעות את חברי הכנסת בדבר קיום סמכות בנושא אישור אמנות, כאשר כאמור, אין סמכות כזאת".
יוסי כץ: קיבלתי את המכתב הזה בפליאה רבה.
יוסי כץ: אני מגיש הצעת חוק, אומרת לי הממשלה – זה לא חוק, תביא את זה במסגרת התקנון.
יוסי כץ: ועכשיו אומר לי שר החוץ, כל עוד אין חקיקה וכו'.
שאול יהלום: אני מציע לדחות את דברי שר החוץ מכל וכל.
יוסי כץ: ארבל, מה קורה בהסתייגויות או בהשגות של שר שהוא חבר כנסת?
ארבל אסטרחן: שר שהוא חבר כנסת יכול להגיש השגות.
יוסי כץ: אבל פה הוא מגיש השגה לבטל את כל הסעיף.
ארבל אסטרחן: נכון, אבל בדף השגות לתיקוני התקנון שהכנתי ושמונח לפניכם, ציינתי את החלטת ועדת הכנסת הקובעת שכאשר "הוגשה השגה השוללת הצעת תיקון לתקנון" – זה מה שנעשה כאן, הוא מבקש לבטל את כל הסעיף - "לא תדון הוועדה בהשגה, אך תצרף את ההשגה להצעת התיקון; המשיג יקבל את רשות הדיבור בכנסת, והכנסת תצביע על ההשגה".
יוסי כץ: במלים אחרות, להבדיל ממך, שיש לך השגה על חלק מהסעיף, שר החוץ מבטל את כל הסעיף.
יוסי כץ: לכן, על פי החלטת ועדת הכנסת מיום 11.1093, הוא צריך לנמק את ההשגה שלו במליאת הכנסת.
יוסי כץ: ארבל, האם אני משיב לו?
ארבל אסטרחן: לא, אתה מסביר, הוא מנמק.
יוסי כץ: אני מסביר, הוא מנמק ומצביעים.
מיכאל קליינר: אל תדאג, הוא לא יבוא.
יוסי כץ: יש פה מישהו ממשרד החוץ שרוצה להגיב?
אסתר אפרת: שמי אסתר אפרת ואני מנהלת המחלקה למשפט כללי במשרד החוץ.
אסתר אפרת: אני רוצה להעיר כמה הערות ולפרט קצת יותר את מה שצפון בדברים של השר.
אסתר אפרת: כפי שאמרנו וכפי שכתוב במכתב של השר, אין לנו שום בעיה עם העקרון שהסכמים צריכים להיעשות גם בעברית וגם כשהם מובאים לכנסת.
אסתר אפרת: הדבר הזה מקובל עלינו וכך אנחנו פועלים.
אסתר אפרת: אם מסיבה כזאת ואחרת לא מתאפשר לעשות זאת, אנחנו משתדלים, בכל ההסכמים שאנחנו עושים שההסכם ייחתם גם בעברית ובאחת השפות המשניות שבהסכם.
אסתר אפרת: למשל, הסכם נערך בשלוש שפות, שעברית תהיה אחת מהשפות של ההסכם.
אסתר אפרת: זה הכלל אצלנו, כך אנחנו פועלים, ואנחנו משקיעים בזה הרבה מאוד מאמצים.
אסתר אפרת: אם לפעמים מסיבות שלא תלויות בנו לא מתאפשר לחתום על איזה שהוא הסכם בינלאומי בעברית שהיא אחת השפות המשניות, אז בוודאי שהמגמה היא שכאשר ההסכם הזה יהיה מונח על שולחן הכנסת, יונח גם בתרגום לעברית, מתוקן ככל האפשר.
אסתר אפרת: אנחנו מבינים שבענין הסכם וואי קרתה תקלה, אנחנו מצטערים על התקלה, זה לא היה תלוי בנו, על כל פנים, עצם העקרון שהסכמים צריכים להיות בעברית או מתורגמים לעברית, בוודאי מקובל.
אסתר אפרת: אנחנו שואלים את עצמנו, האם זה צריך להיות מעוגן בתקנון של הכנסת?
אסתר אפרת: וכאן יש לנו ספק גדול מאוד.
אסתר אפרת: הנחת היסוד שצריכה להנחות היא שהכנסת יכולה להסדיר בתקנון אך ורק דברים שמסורים לסמכות של הכנסת.
אסתר אפרת: לפי המצב החוקי שקיים היום – אני מדגישה, שקיים היום –
יוסי כץ: במלה חוק את מתכוונת גם לנוהג?
אסתר אפרת: כן, תיכף אגיע לענין של הנוהג.
אסתר אפרת: מיכאל קליינר: אדוני היושב ראש, בסופו של דבר, כן מנמקים את ההשגה של שר החוץ שלפני רגע עורכת הדין ארבל אמרה שזה רק במליאה.
אסתר אפרת: לפי המצב החוקי שקיים היום, למיטב הבנתנו, אין לכנסת סמכות משל עצמה לענין אמנות בינלאומיות.
אסתר אפרת: זה להבדיל מחוק אמנות בינלאומיות - - -
יוסי כץ: אבל את מבינה שאתם עושים אותי, חבר כנסת שהגיש הצעת חוק, לחוכא ואיטלולא.
אסתר אפרת: חס ושלום.
יוסי כץ: בוודאי, משום שאני בא ומגיש הצעת תיקון חוק, את עכשיו באה ואומרת לי, כל הכבוד, אין לכם סמכות.
שאול יהלום: חבר-הכנסת כץ איפה לקחת את המלה אמנות?
אסתר אפרת: הסכמים, נדבר על הסכמים.
שאול יהלום: תרשה לי לתת לך ציור.
שאול יהלום: מחר מתקבל בכנסת חוק שאומר, הסכם בענין ירושלים צריך להיות מונח על שולחן הכנסת.
שאול יהלום: התקנון אומר שאם יהיה דבר כזה או קיים דבר כזה, הוא לא מכריע, הוא לא אומר כלום, הוא אומר: "הסכם עם גורם חוץ, המונח על שולחן הכנסת לצורך אישור הכנסת.
שאול יהלום: אם אין צורך, אף אחד לא מדבר, אבל אם יש צורך, אז זו כן הסמכות של הכנסת.
שאול יהלום: אבל הוא אומר, תגישו את זה בעברית.
יוסי כץ: אתם מבקשים ששר החוק ינמק את זה במליאה?
יוסי כץ: אסתר אפרת: אולי בעוד שני משפטים הדברים יתבררו.
יוסי כץ: אנחנו מודעים להצעות חוק שהיו, גם פרטיות וגם יש הצעת חוק של הממשלה בנושא אמנות בינלאומיות, כולל הסכמים עם פלשתינאים וכו'.
יוסי כץ: שם הכוונה היתה לקבוע בצורה מסודרת איזה סמכויות יש לכנסת.
יוסי כץ: לכן, כאשר הוגשו הצעות חוק פרטיות, לרבות הצעת החוק של חבר-הכנסת יוסי כץ, התשובה שלנו היתה שמכיוון שאנחנו עובדים יחד עם משרד המשפטים על הצעת חוק מטעם הממשלה, אז אנחנו מבקשים לא לקבל בינתיים את הצעות החוק הפרטיות.
יוסי כץ: זאת התשובה.
יוסי כץ: לכן, אנחנו אומרים, אין לנו בעיה עקרונית, אנחנו רק אומרים שתיקון של התקנון יכול להיעשות אחרי שברור מה הסמכויות של הכנסת.
יוסי כץ: במצב היום, למיטב הבנתנו, אין היום לכנסת סמכויות בענין אמנות או הסכמים בינלאומיים.
יוסי כץ: אני שואל אתכם, חברי הכנסת, האם לא כדאי שאחדש את הדיון בהצעת החוק, ונחייב את הממשלה בחקיקה?
מיכאל קליינר: אני רוצה להעיר לגופו של ענין, לא הייתי מעיר לולא דבריה של נציגת משרד החוץ.
מיכאל קליינר: הדברים לא מדויקים.
מיכאל קליינר: בלי להתייחס לשאלה אם החוק מחייב או לא, לדעתי, נוצר תקדים על ידי ראש הממשלה המנוח, יצחק רבין שהביא את הסכמי אוסלו לאישור הכנסת.
מיכאל קליינר: גם בהסכמי אוסלו ב' היה ברור שאם לא ישיג רוב אז לא יהיו הסכמי אוסלו, וכזכור, עשו מאמץ גדול מאוד להשיג את הרוב להסכמי אוסלו ב'.
מיכאל קליינר: בהסכמי חברון, ראש הממשלה נתניהו ניסה לחמוק מהענין הזה.
מיכאל קליינר: פניתי לבג"ץ בענין, ובסופו של דבר, ממשלת נתניהו השתכנעה, וצריך להזכיר פה את הזכות של שר החוץ דאז דוד לוי שעמד על זה שהסכמי חברון יאושרו בכנסת, ובסופו של דבר הם אושרו בכנסת.
מיכאל קליינר: גברתי, את משפטנית ואת יודע שגם נוהג מחייב במשפט של מדינה.
מיכאל קליינר: עכשיו להשגה שלי שהולכת בעצם ברוח הכוונה העיקרית של הצעת היושב ראש.
מיכאל קליינר: מה אמרה הצעת החוק?
מיכאל קליינר: אומרת: צריך להניח הסכם או אמנה על שולחן הכנסת, ולא משנה אם זה לצורך הודעה או לצורך אישור, ודאי אם זה לצורך אישור, ההנחה היא שחבר כנסת קורא ועל סמך הקריאה הוא מחליט אם הוא מצביע בעד, תומך או עושה פעולה ציבורית אחרת, אם לא מדובר באישור.
מיכאל קליינר: אם היו מניחים על השולחן למשל, בסינית.
מיכאל קליינר: אני מניח שאף אחד לא היה מקבל את זה שהונח בסינית, היו אומרים בוודאי, בשביל מה אתם מניחים, אל תניחו.
מיכאל קליינר: אז יש הנחה שחלק מחברי הכנסת יודעים אנגלית.
מיכאל קליינר: אבל אם רוצים שלכל חברי הכנסת תהיה אפשרות להבין על מה הם מצביעים, בין אם ההצבעה כן חיונית לאישור או לא חיונית לאישור, לדעתי, זו חובה מוחלטת שזה יהיה בעברית.
מיכאל קליינר: אני קיבלתי חיזוק משר החוץ בענין.
מיכאל קליינר: מה רציתי לומר?
מיכאל קליינר: רציתי לומר שאני יודע שבסופו של דבר מתרגמים את כל האמנות לעברית, כי הן נשלחות הביתה.
מיכאל קליינר: אז כל הענין הוא לא הוצאה כספית מיוחדת, גם אם האמנות ארוכות, אלא להקדים תרגום.
מיכאל קליינר: קראתי עכשיו את דברי שר החוץ בהשגה שלו, מתברר שהמצב הוא עוד יותר טוב מבחינת ההשגה, מכיוון שאומר שר החוץ, להיפך, מתרגמים את זה עוד קודם, כי לאישור הממשלה חייבים לתרגם לעברית.
מיכאל קליינר: לכן, אני חושב שלא צריך את ההסתייגות הזאת ובפתח הזה, אלא צריך לומר שהאמנה מונחת בעברית.
מיכאל קליינר: היו"ר יוסי כץ: תודה.
מיכאל קליינר: אני חושב שהנושא הזה רציני וראוי לטפל בו בחקיקה.
מיכאל קליינר: אני מציע שאת הדיון שאנחנו מקיימים עכשיו נדחה, ונמשיך אותו במועד מאוחר יותר.
מיכאל קליינר: אני אומר לממשלה, אקצה לכם את הפגרה כדי לנסח הצעת חוק שתסדיר את הנושא של אישור הסכמים עם גורמי חוץ על ידי הכנסת, בחקיקה מפורטת וברורה.
מיכאל קליינר: היה ולא תכינו הצעת חוק, אני אתמוך בהצעה של חבר-הכנסת קליינר.
סגל: אדוני, אני רוצה להעיר משהו כי נדמה לי שהפרשנות שניתנה על ידי נציגות משרד החוץ נובעת מאיזה שהיא בעיה לשונית בניסוח, מכיוון שהניסוח של תיקון התקנון הוא במשפט מורכב ויש ספק - - -
שאול יהלום: שר החוץ מבין משפטים מורכבים.
סגל: אני מסכים, אני רק רוצה להסביר שמבחינה משפטית אם אנחנו עושים איזה שהוא תיקון לשוני, משום שאני רואה את הסעיף הזה בתקנון כמקביל למה שנקבע בתקנון הממשלה, כלומר, תקנון הממשלה אומר איך ממשלה מתייחסת כלפי הכנסת, והכנסת אומרת, מה מבחינתה היא רוצה שהממשלה תעשה.
סגל: כך שאני רואה את שני הדברים כתואמים אחד את השני.
סגל: ואם משנים מבחינת העברית, כאשר המלה "יונח" מופיעה לאחר המלה "על ידי הממשלה".
סגל: תיקון התקנון נקרא: "הסכם עם גורם חוץ, המונח על שולחן הכנסת לצורך אישור הכנסת", על ידי הממשלה, כי חסר במשפט מי המניח?
סגל: "יונח", בשפה, כלומר, החלק הנורמטיבי שאומרת ההצעה לתקן אומר, יונח בשפה שבה נעשה ההסכם.
סגל: אני רוצה לומר שני דברים.
סגל: אחד, לפי תקנון הממשלה, אנחנו יכולים לבחור שפה מסוימת משום שאם נגיד נעשה הסכם בילאטרלי, כל צד לוקח על עצמו את האחריות לענין הזה.
יוסי כץ: אני מבין אותך, בכל זאת, לאור העמדה שהובאה על ידי שר החוץ ועובדי משרד החוץ, אני חושב שהנושא צריך להיות מוסדר בחקיקה.
יוסי כץ: ברשותכם, אני דוחה את המשך הדיון, ומאפשר לכם, בפגרה, לנסח הצעת החוק.
יוסי כץ: בקשת יו"ר ועדת העבודה והרווחה להקדמת דיון בהצעת חוק
יוסי כץ: הסעיף הבא: בקשת יושב ראש ועדת העבודה והרווחה להקדמת דיון "בהצעת חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות)(תיקון מס' 13)(מענק לבן זוג שנישא), התשס"א-2001.
יוסי כץ: ועדת העבודה, הרווחה והבריאות סיימה את דיוניה ואישרה הבוקר את הצעת החוק לקריאה שניה ושלישית, ואודה לך על אישור על התרת הקריאה ביום ההנחה, דהיינו היום, לפי סעיף 125 לתקנון הכנסת".
שאול יהלום: אבל איפה הצעת החוק?
אתי בן יוסף: כרגע הגיעה.
שאול יהלום: מה היא אומרת?
שאול יהלום: זה על נישואים השניים, עשרים שנה?
יוסי כץ: אני מעמיד להצבעה את בקשתו של יושב ראש ועדת העבודה, הרווחה והבריאות לפטור מחובת הנחה את הצעת חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות)(תיקון מס' 13)(מענק לבן זוג שנישא), התשס"א-2001.
יוסי כץ: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין ההצעה לפטור מחובת הנחה את הצעת חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות)(תיקון מס' 13)(מענק לבן זוג שנישא), התשס"א-2001, נתקבלה
יוסי כץ: אני קובע שבקשתו של יושב ראש ועדת העבודה, הרווחה והבריאות לפטור מחובת הנחה את הצעת החוק, אושרה.
יוסי כץ: השגות לתיקון בתקנון – סעיף 135 (דיון מוקדם)
יוסי כץ: הסעיף הבא: השגות לתיקון בתקנון – סעיף 135 (דיון מוקדם).
יוסי כץ: הצעת התיקון הזו מבקשת להחליף את סעיף 135 לתקנון הכנסת ובמקומו יבוא: "דיון מוקדם – 135.
יוסי כץ: (א) במסגרת הזמן המוקצה לדיון בהצעות לסדר היום או במועד אחר, שייקבע על ידי יושב ראש הכנסת והסגנים בתיאום עם הממשלה, יתקיים דיון מוקדם בהצעת החוק הפרטית, ובלבד שדיון זה לא יתקיים לפני שעברו ארבעים וחמשה ימים מעת שההצעה הונחה על שולחן הכנסת.
יוסי כץ: (ב) ועדת הכנסת, ברוב של חבריה, רשאית לאשר העלאת הצעת חוק פרטית, אשר הונחה על שולחן הכנסת, לדיון מוקדם, לפני תום ארבעים וחמשה הימים האמורים בסעיף קטן (א), לפי בקשת אחד ממציעי הצעת החוק, ובלבד שהשתכנעה שלהצעה חשיבות ודחיפות מיוחדים.
יוסי כץ: (ג) הוראות סעיף קטן (ב) לא יחולו על הצעת חוק פרטית שהיא הצעת חוק יסוד".
יוסי כץ: חוק יסוד לא משנים כל כך מהר.
שאול יהלום: זאת אומרת, הצעת חוק יסוד אי-אפשר לפטור בכלל.
יוסי כץ: ואז הועלתה תהיה.
יוסי כץ: לא שמנו לב לכך שכאשר חבר הכנסת מציע הצעת חוק והממשלה תומכת בהצעה, למה לחייב אותו לחכות אם הממשלה מסכימה לקיצור התקופה?
יוסי כץ: לכן, חברת-הכנסת נעמי חזן מציעה שבסעיף 135 המוצע, בסעיף קטן (א), בסופו יבוא: "אלא אם הסכימה הממשלה כי הדיון יתקיים במועד מוקדם יותר".
יוסי כץ: זה לא חל על הצעות חוק יסוד.
ארבל אסטרחן: סליחה, זה כן חל, על הצעות חוק יסוד לא חל רק סעיף קטן (ב) שמדבר על הסמכות לפטור של ועדת הכנסת.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אם הממשלה מסכימה למה למנוע.
א' האן: כל הנושא של 45 יום הוא מכשיר שניתן לממשלה, אבל ברגע שהממשלה מסכימה
אנה שניידר: אני לא בטוחה שיהיה נכון לעשות זאת לגבי חוק יסוד.
אנה שניידר: חוק יסוד צריך לקבל את הטיפול המיוחד שלו.
יוסי כץ: מה דעתך חבר-הכנסת יהלום?
שאול יהלום: אני מסכים עם היועצת המשפטית.
יוסי כץ: אני מתלבט, לפעמים, גם בחוק יסוד: הכנסת או בחוק יסוד: הממשלה יש תיקונים טכניים, השאלה אם כתוצאה מהסעיף הזה תהיה לנו אפשרות לפטור.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: לפעמים, לפני בחירות מתעורר איזה צורך מעכשיו לעכשיו.
שאול יהלום: שהממשלה תגיש, אם יש בעיה בבחירות שמשרד הפנים יגיש.
יוסי כץ: מה היה עד עכשיו?
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אם הממשלה הסכימה - - - בתיקון של חברת-הכנסת חזן, אתה מחזיר מצב שהיה.
יוסי כץ: חבר-הכנסת יהלום, אני חושב שאנחנו פותרים את הבעיה בזה שממילא נדרש אישור של רוב חברי הוועדה.
יוסי כץ: אז ניתן את הסמכות הזאת.
יוסי כץ: אני מעמיד להצבעה את הצעת התיקון של חברת-הכנסת נעמי חזן.
יוסי כץ: מי בעד התיקון?
יוסי כץ: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין הצעת התיקון של חברת-הכנסת נעמי חזן התקבלה
יוסי כץ: הצעת התיקון של חברת-הכנסת חזן, לסעיף 135 בתקנון הכנסת, התקבלה.
יוסי כץ: מזכיר הכנסת א' האן: אנחנו יוצאים ממעגל 48 השעות.
אנה שניידר: אם הממשלה מסכימה, עדיין צריך שני שליש?
ארבל אסטרחן: אם זה חוק יסוד והממשלה מסכימה, עדיין צריך לבוא לוועדת הכנסת.
אנה שניידר: ברוב החברים?
ארבל אסטרחן: אם זה חוק רגיל ויש הסכמה של הממשלה, אפשר להביא את זה גם לפני 45 יום.
ארבל אסטרחן: אם זה חוק יסוד ויש הסכמה של הממשלה, אי-אפשר לפני 45 יום, זאת הכוונה?
ארבל אסטרחן: או גם אפשר.
יוסי כץ: ודאי, ודאי, אפשר.
יוסי כץ: אבל השאלה שלי היא זו, כשהממשלה מסכימה, אין צורך ברוב חברי הוועדה?
ארבל אסטרחן: כאשר הממשלה מסכימה, הסעיף הזה אומר, 45 יום כמינימום אלא אם הממשלה הסכימה.
ארבל אסטרחן: אם הממשלה הסכימה.
יוסי כץ: האם אנחנו יכולים לקבוע שאם הממשלה מסכימה לגבי חוק רגיל, בסדר, אין צורך ב-45 יום.
יוסי כץ: אבל כשהממשלה מסכימה לגבי - - -
ארבל אסטרחן: אין קשר בין הסכמת הממשלה לבין הסכמת הוועדה, זה שני מסלולים.
ארבל אסטרחן: אנחנו אומרים, 45 יום מינימום.
ארבל אסטרחן: אם הממשלה מסכימה אפשר להקדים ובמסלול חלופי, אם ועדת הכנסת, ברוב של חבריה אז אפשר להקדים.
ארבל אסטרחן: לגבי המסלול השני, של ועדת הכנסת, אמרנו, ברוב של חבריה, וזה לא יחול על חוק יסוד.
ארבל אסטרחן: אבל, אם הממשלה מסכימה לגבי חוק יסוד, אז גם אותו אפשר יהיה להעביר לפני 45 יום.
יוסי כץ: שאול יהלום: בואו ניקח את הדוגמה שנתתם.
יוסי כץ: מדובר בחוק בחירות דחוף.
יוסי כץ: אז אתה אומר, הממשלה לא מביאה חוקי בחירות.
יוסי כץ: מי מביא?
יוסי כץ: חברי הכנסת, אני אפילו לא צריך את ההסכמה של הממשלה.
יוסי כץ: אז אתה אומר, אם בעוד 30 יום יש בחירות, ואני מביא חוק יסוד, אז בחיים לא אוכל לתקן אותו, כי הוא אומר אפילו שני שליש לא יעזרו לי לחוק יסוד.
ארבל אסטרחן: הממשלה תסכים להקדמת הבחירות.
שאול יהלום: ואם היא לא תסכים?
א' האן: חבר-הכנסת יהלום, אתה צריך להסתכל על זה אחרת.
א' האן: מה הרציו של 45 יום?
א' האן: בעצם, אתה הנחת הצעה וחובת ההנחה היא 48 שעות, לדוגמה.
א' האן: אחרי 48 שעות אתה יכול להביא.
א' האן: בעת שכתבו את התקנון, אמרו, הממשלה מקבלת מכשיר של 45 יום, היא צריכה לעיין, היא צריכה לתכנן וכו'.
א' האן: באה הממשלה ואומרת, אני לא רוצה להשתמש ב-45 יום, אז למה לא לתת רשות בכל דבר?
שאול יהלום: יפה, בכל דבר, גמרנו.
שאול יהלום: עכשיו מסלול שני, בלי ממשלה.
שאול יהלום: אני מגיש הצעת חוק פרטית.
שאול יהלום: הממשלה לא מסכימה.
שאול יהלום: אני בא לוועדה.
שאול יהלום: אומרים, בוועדה יש לך מחסום אחר, של רוב חברי הוועדה.
שאול יהלום: מקבל.
שאול יהלום: מה יהיה בחוק יסוד?
שאול יהלום: אתה אומר, אם הממשלה מסכימה, כאן אתה עושה את האפליה פעם ראשונה.
שאול יהלום: להסכמת הממשלה בחוק יסוד אתה יכול מיד להגיש.
שאול יהלום: אבל להסכמת הוועדה לחוק יסוד, אין דבר כזה, לעולם אתה לא יכול לקצר את התקופה של חוק יסוד.
שאול יהלום: לי לא איכפת, אלא מה?
שאול יהלום: אתם באים ואומרים, יכול להיות חוק יסוד בענייני בחירות, ואז 30 יום לפני הבחירות תרצה הכנסת להגיש איזה שהיא הצעה שהיא אולי נגד הממשלה, ואז אם יבואו לכאן כל חברי ועדת הכנסת ויגידו מיד, תוך 24 שעות לקבל את החוק הזה, יגידו להם, לא, אין לכם סמכות.
שאול יהלום: מזכיר הכנסת א' האן: אז נגיד שלפי סעיף 148 אנחנו מעבירים.
שאול יהלום: גם אפשר.
שאול יהלום: אם אנחנו אומרים שבחוק יסוד מספיקה הסכמת הממשלה, אז בחוק יסוד מספיק גם שני שליש של הוועדה.
יוסי כץ: בקיצור, אתם נותנים יתרון לממשלה על פני ועדת הכנסת.
ארבל אסטרחן: מה שחבר-הכנסת יהלום מציע זה לבטל את הסייג של סעיף קטן (ג) שאומר שסמכות הוועדה תסוייג לחוקי יסוד.
שאול יהלום: אחרי שהסברת שבענין הסכמת הממשלה - - -
יוסי כץ: למיטב ידיעתי זו היתה דרישה של חברי כנסת.
ארבל אסטרחן: של חברת-הכנסת חזן, זה היה חלק מהותי מההצעה שלה.
ארבל אסטרחן: היא אמרה שבחוקי יסוד לא לתת בכלל סמכות.
ארבל אסטרחן: השאלה אם זה נכון.
יוסי כץ: זה היה גם בצד השני, חוקי יסוד הם חוקי יסוד, הצעת חוק פרטית, ורצו פה על הצעת חוק פרטית שהיא הצעת חוק יסוד.
יוסי כץ: אני לא רוצה לאשר משהו ואחרי זה לחיות עם זה.
שאול יהלום: אלא אם כן אפשר לדבר על ענייני בחירות.
יוסי כץ: נראה, תנו לי לחשוב על זה עד מחר.
ארבל אסטרחן: אולי צריך לדבר גם עם חברת-הכנסת חזן.
יוסי כץ: אני אדבר עם חברת-הכנסת חזן.
יוסי כץ: רבותי, אנחנו מפסיקים את הדיון בנושא הזה, ונמשיך בו מחר.
יוסי כץ: נוהל משלוח דואר מחוץ לבנין הכנסת
יוסי כץ: הנושא הבא: נוהל משלוח דואר מחוץ לבנין הכנסת.
ארבל אסטרחן: לאחרונה תוקן חוק חסינות חברי הכנסת ונאמר שמתוך מיכסת המכתבים שלהם זכאים חברי כנסת, תקבע ועדת הכנסת כמות מסוימת שתישלח גם מחוץ לבנין הכנסת.
ארבל אסטרחן: אחרי שדוד לב דיבר עם אנשי רשות הדואר, הגיעו להסכם לפי רשות הדואר תוכל להדפיס מעטפות מבוילות עם רישום של חבר הכנסת, והכמות שהוצעה פה בוועדה, ושצריך לאשר אותה, היא של 750 מכתבים בשנה.
ארבל אסטרחן: מוצע שעל המכתבים האלה יחולו אותם כללים שחלים על המיכסה גם מבחינת הסייגים של המשלוח, שזה יחול רק על דברים במסגרת עבודתו של חבר הכנסת.
ארבל אסטרחן: מוצע שזה יהיה אך ורק מעטפות רגילות קטנות עד 20 גרם, ומבחינת המחיר יובהר כך, שחבר הכנסת יקנה מעטפות מבויילות פה בסניף הדאר שיוכל לשלוח אותן לכל מקום בארץ.
שאול יהלום: לא יקנה, יקבל.
ארבל אסטרחן: ברגע שהוא יקנה מעטפות, הסכום ירד לו מהמיכסה של ה-15 אלף.
ארבל אסטרחן: כלומר, יש לו 15 אלף בשנה, אם הוא קונה 200 מעטפות, זה יורד לו.
ארבל אסטרחן: לענין המעטפה עצמה, הרי הוא מקבל גם את הבול וגם את המעטפה, מוצע שזה ירד מקשר עם הציבור.
ארבל אסטרחן: זאת אומרת, אם הוא קונה 200 מעטפות.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: יש עלות של 30 אגורות לכל מעטפה.
יוסי כץ: כמה זה 750 כפול 30 אגורות?
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: סדר גודל של 200 שקל.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: השאלה אם להוריד את זה מקשר לציבור או מהמיכסה של ה-15 אלף.
טובי חכמיאן: גם כשהוא לוקח ציוד מהמחסן אנחנו מחייבים אותו מקשר לציבור.
אנה שניידר: שוחחתי עם דוד לב וחשבתי שזה קצת קטנוני.
אנה שניידר: היו"ר יוסי כץ: לדעתי, אם זה מחייב מנגנון, ניירת והוספת תקן של של מישהו שיעקוב אחרי זה, זה פשוט מיותר.
שאול יהלום: אם הוא היה שולח את ה-750 מעטפות מהכנסת, גם אז הוא היה קונה מעטפות.
טובי חכמיאן: נכון, והוא היה משלם עליהם.
שאול יהלום: דוד, לדעתי, צריך לסכם עם רשות הדואר שהוא יוכל לשים את זה בכל הארץ.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: רק הערה אחת.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אנחנו עושים הדפסה נסיונית של 10 אלפים מעטפות, חצי מאורכות, חצי רבועיות, לדעתי תוך שבוע אפשר יהיה כבר לקנות את זה כאן בדואר.
יוסי כץ: מי בעד, ירים את ידו?
יוסי כץ: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין ההצעה בדבר נוהל משלוח דואר מחוץ לבנין הכנסת, נתקבלה
יוסי כץ: בקשתה של חה"כ סופה לנדברג, בשבתה כיו"ר המליאה, לתיקון הצבעה בהצעת חוק
סופה לנדבר: אדוני היושב ראש, יש לי בעיה שאתם צריכים להסביר לי איך אני יוצאת מזה.
סופה לנדבר: אתמול כיהנתי כיושבת ראש המליאה, יכול להיות שהייתי בלחץ, והצבעתי חוק של חבר-הכנסת ברונפמן בקריאה שניה וגם בקריאה שלישית, בעד, אבל כאילו הצבעתי נגד.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: החוק שנפל ב-24 מול 24?
יוסי כץ: יש לנו בכלל סמכות לטפל בדבר כזה?
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: כתוב בתקנון, אין פה בכלל ויכוח, רק סמוך למועד ההצבעה יכול חבר כנסת שהצביע ממקומו להגיד שהוא שגה בהצבעה וזו פררוגטיבה של יושב ראש הישיבה להגיד שהוא משנה או לא משנה.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: חבר כנסת שאמר שגיתי בהצבעה - - -
יוסי כץ: בעצם, מה שהוא היה צריך לעשות זה לרדת לראות - - -
סופה לנדבר: אבל אני לא ראיתי את זה, ראיתי את זה אחרי שהם התקשרו אלי בלילה.
יוסי כץ: חברת-הכנסת לנדבר, תפני אלי בכתב והייעוץ המשפטי יתן לך חוות דעת איך לנהוג.
אנה שניידר: תכתבי את כל השתלשלות העניינים.
הצעות חוק: הצעת חוק הבזק (תיקון מס' 24), התשס"א-2000
יוסי כץ: חבר-הכנסת פורז, הסבר קצר בבקשה.
אברהם פורז: הצעת חוק הבזק (תיקון מס' 24) היא הצעת חוק של הממשלה והצעת חוק הבזק (תיקון מס' 26) היא הצעת חוק פרטית.
אברהם פורז: שתיהן דנות באותו נושא.
אברהם פורז: בכל הדיונים בוועדה דנו בשתי הצעות החוק במקביל ועכשיו הגיעה העת שהן תגענה למליאה בתור חוק אחד ולא שניים.
עו"ד אתי בנדלר: כדאי רק להזכיר, לפחות לפרוטוקול, שהצעת חוק (תיקון מס' 26) פוצלה ומה שמובא עכשיו ממוזג יחד עם תיקון מס' 24 זה חלק מתיקון מס' 26.
יוסי כץ: זה בהסכמה.
יוסי כץ: בקשת יו"ר ועדת הכלכלה למיזוג הצעות החוק נתקבלה.
אברהם פורז: הצעת חוק איסור מגעים עם ארגוני טרור ופרסום רשימה (תיקוני חקיקה), התשס"א-2000
יוסי כץ: פנה אליי יושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט וכתב לי כך:
יוסי כץ: אני מבין שחבר-הכנסת כהן הודיע בשם המציעים שהוא מוחק את סעיף 1 בהצעת החוק.
אליעזר כהן: נכון.
אליעזר כהן: זו הצעה של מר שופמן ממשרד המשפטים שאמר שאם אני אתעקש לדון בזה, זה מוכרח להיות נידון בוועדת החוקה, וזה הצמיד אותי לחבר-הכנסת ישראל כץ.
אליעזר כהן: רציתי להתנתק מהחוק של חבר-הכנסת ישראל כץ ולא לדון בזה בוועדת החוקה ובאתי לכאן.
יוסי כץ: "מאחר שהסעיף שנותר עוסק בחסינות חברי הכנסת, נראה לי כי מן הראוי שוועדת הכנסת תחליט לדון בעצמה בהצעת חוק זו".
יוסי כץ: אני חושב שזה ברור.
עו"ד אנה שניידר: בעצם מה שיש כאן זו בקשה להעברת הצעת החוק מוועדת החוקה, חוק ומשפט לוועדה שוועדת הכנסת תחליט עליה, כי אין סמכות ליושב-ראש ועדת החוקה להכתיב לוועדת הכנסת לאיזו ועדה הצעת החוק תועבר, ולכן יש להתייחס לזה כאל כל בקשה רגילה של העברה מוועדה לוועדה.
יוסי כץ: מי בעד העברת הצעת החוק לדיון מוועדת החוקה, חוק ומשפט אל ועדת הכנסת ירים את ידו.
יוסי כץ: בעד - רוב
יוסי כץ: נמנעים - 1
יוסי כץ: שוועדת הכנסת תחליט עליה נתקבלה.
עו"ד אנה שניידר: עכשיו אתה יכול לקבל החלטה נוספת שוועדת הכנסת מחליטה שהצעת החוק הזאת תידון בוועדת הכנסת.
אתי בן יוסף: אנחנו מודיעים על כך למליאה.
יוסי כץ: הצעת חוק גנים לאומיים, שמורות טבע, של חברת-הכנסת נעמי חזן נוגעת לאתרי הנצחה.
יוסי כץ: ההכנה לקריאה ראשונה היתה בוועדת החוץ והביטחון, כך נמסר לי, ובתום הדיון במליאה משום-מה החליטו להעביר אותה לוועדת הפנים ואיכות הסביבה.
עו"ד אנה שניידר: כי זה מה שהיה צריך להיות.
עו"ד אנה שניידר: אם זה תיקון לחוק גנים לאומיים, מלכתחילה הוא היה צריך להיות בוועדת הפנים.
עו"ד אנה שניידר: אבל אם לאחר קריאה טרומית והכנה לקריאה ראשונה הצעת החוק היתה בוועדת החוץ והביטחון, היא צריכה להישאר שם.
החוץ והביטחון: לאור האמור לעיל, אודה לך אם תביא את הענין בפני ועדת הכנסת על-מנת להורות להעביר את הצעת החוק שבנדון מוועדת הפנים ואיכות הסביבה לוועדת החוץ והביטחון לשם הכנתה לקריאה שנייה ושלישית".
החוץ והביטחון: אנחנו נצביע.
החוץ והביטחון: מי בעד?
החוץ והביטחון: מי נגד?
החוץ והביטחון: מי נמנע?
החוץ והביטחון: בעד ההצעה - רוב
החוץ והביטחון: נמנעים - אין
החוץ והביטחון: לוועדת החוץ והביטחון נתקבלה.
אתי בן יוסף: שוב, תמליצו לכנסת לשנות את ההחלטה בקשר לשתי הצעות החוק.