GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
של הישיבה: ההצעה שאני מביא בפניכם מבוססת על ההצעה משנה שעברה.
של הישיבה: לענין זה – ישיבות ועדות משנה וסיורים כמותן כישיבות ועדה.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: ועל ועדת החקירה בענין המים.
עו"ד אנה שניידר: כל ועדות החקירה.
יוסי כץ: בעד ההצעה - 2
יוסי כץ: אנחנו דנים הבוקר בכמה בקשות של הממשלה ואני מבין לפי הרכב הנוכחים שאין הרבה סיכויים לבקשות הממשלה.
יוסי כץ: בקשת הממשלה להקדמת הדיון בהצעת חוק לתיקון פקודת הארכת תוקף של תקנות שעת חירום – (יציאה לחוץ לארץ) (תיקון מס' 9) בקריאה ראשונה.
יוסי כץ: לפני שאני מעביר את רשות הדיבור לעורכת דין חנה קלר שמייצגת את המשרד לבטחון פנים - - -
אתי בן-יוסף: זה בחוק השני.
אתי בן-יוסף: בסעיף השני.
יוסי כץ: אה, זה בחוק השני.
יוסי כץ: מי מופיע בחוק הזה?
יחזקאל לביא: אני.
יוסי כץ: האמת היא שיש פה איזה קצר בתקשורת.
יוסי כץ: אני דיברתי אתמול – או יותר נכון: התקוטטתי – עם עורך דין יהושע שוכמן ונאמר לי שעורך דין מני מזוז מרכז את הטיפול בנושא בלשכת היועץ המשפטי לממשלה.
יוסי כץ: אני חושב שהדרג הבכיר ביותר צריך היה לבוא.
יוסי כץ: רציתי שהיועץ המשפטי לממשלה יבוא.
יוסי כץ: אני לא מתייחס כרגע כלל וכלל לפרשת עזמי בשארה וביקורו בחוץ לארץ, זה ממש לא רלוונטי.
יוסי כץ: מה שעומד לפנינו על סדר היום, זו בעצם בקשה למחיקת סעיף בחוק חסינות חברי הכנסת – סעיף 10א לחוק החסינות – שמקנה לנו פטור מכל רשיון או היתר, אלא במצב של מלחמה, בכל מה שנוגע ליציאה מן הארץ.
יוסי כץ: זה לא דבר שאפשר להתייחס אליו בקלות ראש.
יוסי כץ: בוודאי זה לא דבר שאפשר להשלים עם חקיקתו במהלך מהיר.
יוסי כץ: פגיעה בחסינות חברי הכנסת מהסוג הזה היא דבר שעלול לפגוע בחופש הפעולה הפרלמנטרית שלהם.
יוסי כץ: יהיו הסיבות מוצדקות ככל שיהיו, לא עושים את זה בתהליך מהיר.
יוסי כץ: אני גם חושב שהניסוח של הצעת החוק הוא לא בסדר, משום שמי שניסח את הצעת החוק מתייחס לסעיף 10ב בדרך אגב, מתעלם לחלוטין מסעיף 10א, לא מזכיר את העובדה שיש סעיף מפורש בחוק החסינות בנושא הזה ובעצם, בדרך עקיפה של תיקון פקודת הארכת תוקף לתקנות שעת חירום, מתכוון לבצע תיקון שגובר על כל חוק, כולל על חוק החסינות ולמחוק, למעשה, סעיף בחוק החסינות.
יוסי כץ: העיקרון של הפרדת הרשויות הוא עיקרון מאד חשוב.
יוסי כץ: אתם, בהצעת החוק הזו מציעים לשלול את חופש הפעולה וחופש היציאה של חבר הכנסת ומכפיפים אותו לשר הפנים.
יוסי כץ: אני חשבתי שהמינימום הוא להקנות לוועדה של הכנסת, שתורכב לפחות מיושב ראש ועדת חוץ ובטחון, יושב ראש ועדת הכנסת, יושב ראש ועדת הפנים, את הזכות לדון בערר.
יוסי כץ: אם חבר הכנסת חושב שזה מגביל את חופש הפעולה הפרלמנטרי שלו, לפחות לתת לגורם בכנסת את הזכות הזו ולא לבטל במחי יד סעיף בחוק החסינות ולהכפיף את חברי הכנסת – באופן מוחלט – לרשות המבצעת.
יוסי כץ: זה בוודאי לא דבר שעושים אותו כך, כלאחר יד.
יוסי כץ: אם יש למישהו הערות בנושא, בבקשה.
יוסי כץ: חברת הכנסת נעמי חזן, אחר כך חבר הכנסת ברכה ואחר כך השאר, אני ארשום את הסדר.
הערה ראשונה: שנית, עצם העובדה שאין פה נציג בכיר של משרד המשפטים – בלי לפגוע - - -
יחזקאל לביא: אני לא ממשרד המשפטים.
יחזקאל לביא: אני ממשרד הפנים.
נעמי חזן: אני יודעת.
נעמי חזן: בלי לפגוע באף אחד שכן נמצא פה, הוא בלתי נסבל בעיני.
נעמי חזן: אני חושבת שזה ניסיון להשתמש באיזה מכבש קואליציוני למטרות חקיקה, במיוחד כשמדובר בנושא חשוב.
נעמי חזן: נקודה שלישית.
נעמי חזן: חסינות חברי הכנסת אינה חסינות של חברי הכנסת, היא חסינות של המוסד.
נעמי חזן: אם אנחנו לא חוזרים על זה עשרים פעם או מאה פעם שמנסים לפגוע בצורה זו או אחרת בחסינות חברי כנסת, אנחנו לא מבינים את הסיבות לעצם הרעיון של חסינות, במיוחד חסינות מהותית.
נקודה אחרונה: אני נגד החוק הזה ובאיזשהו מקום, ביום האחרון של הכנסת, אם זה עובר, אז בושה וחרפה לתהליך החקיקה בכנסת ישראל.
יוסי כץ: חבר הכנסת ברכה, אחריו חבר הכנסת זנדברג.
מוחמד ברכה: אדוני, אני חושב שהצעת החקיקה הזו היא פרובוקציה פוליטית.
מוחמד ברכה: אין לה שום נגיעה לביטחון המדינה.
מוחמד ברכה: אין לה שום נגיעה לחקיקה אובייקטיבית.
מוחמד ברכה: אין לה שום נגיעה לסדר פרלמנטרי תקין.
מוחמד ברכה: חברי הכנסת חייבים – והמחוקק נתן להם את החסינות בשביל זה – למלא תפקידים ולעשות מעשים שכלל העם לא יכול לעשות, על מנת למלא את תפקידם.
מוחמד ברכה: האיסור הזה על חבר כנסת הוא לא איסור כדי לשמור על הביטחון של המדינה.
מוחמד ברכה: האיסור של יציאה למה שנקרא: מדינת אויב, בא כדי למנוע מאזרחים לפעול או לעשות מעשים שיפגעו בביטחון המדינה.
מוחמד ברכה: אבל, כשדברים נעשים בריש גלי מול התקשורת – זה חלק ממילוי תפקידו של חבר כנסת.
מוחמד ברכה: לכן, אני חושב שהצעת החוק היא לא רק חפוזה, אני חושב שהיא אנטי דמוקרטית, היא קנטרנית, היא פשוט מכוונת על מנת להצר את צעדיהם של חברי הכנסת הערביים במיוחד – במיוחד – כי אני לא רואה חברים אחרים בכנסת שיצאו למה שנקרא מדינת אויב ללא אישור של שלטונות המדינה.
מוחמד ברכה: לכן, אני רואה שזה חלק ממגמה מאד מסוכנת.
מוחמד ברכה: במקום לנהל דיון ודיאלוג וויכוח בתוך הכנסת, מציעים הצעות חקיקה אחת אחרי השניה, שמתחילות לשלוח רמזים או מגבלות לחברי הכנסת הערביים, אבל בסופו של דבר זה בהחלט יגיע לכל חברי הכנסת, זה יפגע בפרלמנטריזם הישראלי, זה יפגע בחסינות של חברי הכנסת וביכולת שלהם למלא את תפקידם.
מוחמד ברכה: לכן ההצעה הזו פסולה מיסודה.
מוחמד ברכה: היא הצעה פוליטית, פרובוקטיבית, קנטרנית, שאין לה שום נגיעה לביטחון המדינה ולסדר דין תקין.
יוסי כץ: חבר הכנסת זנדברג, אחרי זה חברת הכנסת גלאון.
אליעזר זנדברג: אני רוצה לציין, אדוני היושב ראש, שכרגע אנחנו לא דנים גופא לגוף ההצעה ושני חברי עסקו בהצעה לגופה, מטעמיהם.
אליעזר זנדברג: אני חושב שהמטרה של הצעת החוק היא באמת למנוע מצב שאנשים יוצאים למדינות אויב ומסיתים כנגד למדינת ישראל.
אליעזר זנדברג: החוק הזה נועד מעזמי בשארה לנסוע ולהסית ולהדיח לפעולות טרור נגד ישראל ולחיסול מדינת ישראל.
אליעזר זנדברג: זה בסדר.
אליעזר זנדברג: אני מבין את העמדה הזאת.
ואומרים לנו: הכנסת ו 120 חבריה יכולים להצביע ולזרוק את הצעת החוק הזאת ואת משרד הפנים מכל המדרגות.
ואומרים לנו: יכולים להצביע ולתמוך בה, בשלוש קריאות.
ואומרים לנו: לתקן, להפוך, אבל אנחנו כאן, עכשיו, בישיבה הקצרה הזאת, צריכים לשאול את עצמנו שאלה אחת:
ואומרים לנו: האם בכלל נעלה את הנושא לדיון או לא.
ואומרים לנו: האם הוא דחוף או לא.
ואומרים לנו: התשובה שלי לשאלה הזאת היא: כן.
ואומרים לנו: חייבים לדון היום.
ואומרים לנו: אחר כך, לגופו, אפשר להפיל את החוק.
יוסי כץ: חברת הכנסת גלאון, אחר כך חבר הכנסת דהאמשה.
זהבה גלאון: אני מתנגדת להצעת החוק הזאת משני טעמים.
זהבה גלאון: זו הצעת חוק שנועדה לגופו של איש.
זהבה גלאון: אם לממשלת ישראל יש בעיה עם עזמי בשארה, אז שתטפל בו בדרכים החוקיות, הלגיטימיות.
אליעזר כהן: זו הדרך החוקית.
זהבה גלאון: אני ברשות דיבור.
יוסי כץ: חבר הכנסת כהן, יגיע גם תורך.
יוסי כץ: אליעזר ꗬÂ‹Ѝ_ደ¿
יוסי כץ: __ __Ѐ_ꉐ_ 橢橢쿽쿽_________Ѝ__ꖟ_ꖟ_任___,______________________________l__̢___̢_̢___̢___̢___̢___̢_______̶___㨺___㨺___㨺_8_㩲_,_㪞_Ä_̶___匕_ê_㭮___㭮_"_㮐___㮐___㮐___㮐___㮐___㮐___剤___剦___剦___剦___剦___剦___剦_$_叿_Ƞ_嘟_Î_劊_E_________̢___㮐___________㮐___㮐___㮐___㮐___劊__וש קריאות ביום אחד.
יוסי כץ: שומו שמיים.
יוסי כץ: זה חירום?
יוסי כץ: פיקוח נפש?
יוסי כץ: אני ממש חושבת שהממשלה הזאת איבדה את העשתונות לחלוטין.
יוסי כץ: אני חושבת שהדבר הזה מעיד יותר מכל על היחסים הרעועים בין הרשות המבצעת לרשות המחוקקת.
יוסי כץ: אם הרשות המבצעת יש לה בעיה – יש דרכים לגיטימיות, אם היא חושבת שיש משהו לא בסדר עם עזמי בשארה.
יוסי כץ: אני בכלל חולקת על גופה של ההצעה, אבל גם על הפרוצדורה.
יוסי כץ: אני מתנגדת לה, אני לא חושבת שראוי ונכון לקבל את זה.
יוסי כץ: חבר הכנסת דהאמשה, אחר כך חברת הכנסת סופה לנדבר.
יוסי כץ: חבר הכנסת כהן רוצה לומר משהו?
יוסי כץ: אחריו.
יוסי כץ: ואתה אחרון ואחריך הצבעה.
יוסי כץ: סגרתי את הרשימה.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני חושב שבחקיקה לגופו של איש כולנו חייבים להיזהר.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: אנחנו יודעים איזה מדינות עושות חוקים כדי לפתור בעיות אישיות של אנשים מסוימים.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: חקיקה היא חקיקה, לכל הדורות ולכל חברי הכנסת.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: אינני מעלה על הדעת שראויים חברי הכנסת בישראל שיהיו כפופים לשר הפנים אשר יקבע להם אם לצאת או לא לצאת ולאיזו מדינה מותר לצאת ולאיזו אסור ולעשות את זה באופן כזה חפוז.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: אם יש בעיה עם איש מסוים, יש הרבה מאד דרכים לפתור אותה.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני מאמין שניתן לפתור את זה.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: אם החקיקה הזאת, חבר הכנסת כהן, היא כל כך נחוצה, אז למה ברגע האחרון וביום האחרון של הכנסת להביא אותה עכשיו ובשלוש קריאות ככה לגדוע את הסמכויות של כל חברי הכנסת?
אליעזר כהן: התשובה היא למה לא?
אליעזר כהן: זה נושא בעייתי.
אליעזר כהן: התשובה היא למה לא.
יוסי כץ: סליחה, יגיע תורך.
יוסי כץ: חברת הכנסת לנדבר ואחרון – חבר הכנסת כהן.
סופה לנדבר: אדוני היושב ראש, אני תמיד נגד חקיקה תחת לחץ של מקרה.
סופה לנדבר: אני חושבת שזה מקרה של לחץ של מקרה.
סופה לנדבר: אני נגד עונש קולקטיבי לכולנו.
סופה לנדבר: בגלל מקרה מסוים כולנו נקבל את העונש הזה.
סופה לנדבר: אנחנו פרלמנט ולא גן ילדים.
סופה לנדבר: אני לא מקבלת את הדברים האלה.
סופה לנדבר: אתה יודע, בברית המועצות היה דבר שבמפלגה מסוימת היו מזמינים בן אדם כדי לשטוף אותו על השטיח.
סופה לנדבר: ככה יעשו עם חברי כנסת שיצטרכו מאיזושהי סיבה לצאת למדינות כאלו או אחרות.
סופה לנדבר: אני נגד כל חקיקה שהולכת בצורה חפוזה ותחת לחץ.
יוסי כץ: חבר הכנסת כהן אחרון.
יוסי כץ: אחרי זה הצבעה.
יוסי כץ: נתתי לך שטיח אדום.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: על אחת כמה וכמה.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: לא החוק הזה ימנע את זה.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: יש דרכים.
אליעזר כהן: הנושא הזה חשוב ביותר ולא מעניין אותי מי עשה מה ולמה.
אליעזר כהן: אני מתעסק בזה ולא נותנים לי.
יוסי כץ: אבל, אין בין זה לבין נושא החסינות הפרלמנטרית, לדעתי, ולא כלום.
יוסי כץ: הבעתי את עמדתי מקודם, לא אחזור עליה.
יוסי כץ: אני מעמיד את זה להצבעה.
יוסי כץ: מי בעד קבלת בקשת הממשלה להקדמת הדיון: מתן פטור מחובת הנחה, ירים את ידו.
יוסי כץ: אחד, שניים, שלושה, ארבעה.
יוסי כץ: אחד, שניים, שלושה, ארבעה, חמישה, ששה.
יוסי כץ: בקשת הממשלה נדחתה.
יאיר פרץ: כבוד היושב ראש, אני מבקש רוויזיה.
יוסי כץ: הדיון בבקשת הרוויזיה יתקיים.
יוסי כץ: אני אודיע על זה.
יוסי כץ: יש בקשת רוויזיה של סיעת ש"ס – חבר הכנסת יאיר פרץ.
מוחמד ברכה: ביקשת רוויזיה, פרץ?
מוחמד ברכה: הוא לא ביקש.
יוסי כץ: אני אודיע על שעת הרוויזיה.
זהבה גלאון: הוא לא ביקש.
יוסי כץ: מה לא ביקש?
יוסי כץ: הוא ביקש רוויזיה.
יוסי כץ: הוא ביקש במפורש.
מוחמד ברכה: הוא התכוון לחזור בו.
יאיר פרץ: ביקשתי.
זהבה גלאון: תעשה תוך דקה רוויזיה.
יוסי כץ: בקשת הרוויזיה תידון בתום הדיון בבקשה הנוכחית של הממשלה.
יוסי כץ: נא להודיע את זה.
זהבה גלאון: הרוויזיה עוד חמש דקות.
זהבה גלאון: ב.
זהבה גלאון: בקשת הממשלה להקדמת הדיון בהצעת חוק שהייה שלא כדין (איסור סיוע) (הוראת שעה)(תיקון מס' 7), התשס"א-2001 – בקריאה ראשונה
יוסי כץ: אני ממשיך בסדר היום.
יוסי כץ: סליחה, רבותי, אני ממשיך בסדר היום: בקשת הממשלה להקדמת הדיון בהצעת חוק שהייה שלא כדין (איסור סיוע) (הוראת שעה) לקריאה ראשונה.
יוסי כץ: עורכת דין חנה קלר.
יוסי כץ: בבקשה, רבותי.
יוסי כץ: עורכת דין חנה קלר, בבקשה.
יוסי כץ: נא לנמק.
חנה קלר: הבקשה שלנו להחיש את הליכי החקיקה של חוק שהייה שלא כדין, נובעת מכך שלמרות שההסדר החקיקתי הזה, שהוא במסגרת הוראת שעה, הוא חלק מתוכנית החוק הזה הוא חלק מתוכנית שאושרה בקבינט כדי לתת בידי גורמי הביטחון כלים להתמודד עם התופעה של שוהים שלא כדין, שבאים לארץ למטרות של פיגועים – ואני חושבת שהמציאות האחרונה מראה זאת.
חנה קלר: ביום רביעי הקבינט אישר את הצעת החוק, את כל התוכנית ולכן התחלנו להריץ אותה לשלבי חקיקה רק מיום רביעי, אבל אם התעכבנו והגענו לקו האחרון, זה בגלל שבאמת שרצינו שגם בחקיקה זאת יהיו האיזונים הנכונים, גם כשהיא הוראת שעה.
חנה קלר: אני חושבת שרק אתמול, בוועדת שרים לענייני חקיקה, שופרו כאן הרבה דברים מבחינת האיזון שבין זכויות האזרח, או בין זכויות האדם שרוצים לפעול נגדו, לבין המטרה המאד חשובה לכולנו, שהיא סיכול פיגועים בתחומי מדינת ישראל.
יוסי כץ: אני קורא בהצעת החוק שלכם.
יוסי כץ: הסעיף הראשון בהצעת החוק מדבר על כך שחוק השהייה שלא כדין – הוראת השעה – במקום שש שנים יבוא תשע שנים.
יוסי כץ: כתוב בדברי ההסבר שתוקפו של החוק יפוג ב 14 במרץ 2002.
יוסי כץ: כלומר: אחרי הפגרה.
יוסי כץ: אז למה כבר עכשיו מחליטים?
יוסי כץ: אולי עד אז ישתנה המצב?
חנה קלר: אני אסביר.
חנה קלר: יש כאן שני גורמים.
חנה קלר: יש גורם אחד, שאם כבר, בהזדמנות זאת שאנחנו עוסקים בחקיקה, אנחנו כבר צופים ומאריכים את התוקף.
יוסי כץ: שלוש שנים.
חנה קלר: רגע.
חנה קלר: החוק הזה משנה מהחקיקה שאנחנו רוצים להאריך.
חנה קלר: הוא מאריך פלוס.
חנה קלר: קודם כל – החמרה בעבירות.
חנה קלר: הראייה שלנו בחקיקה הזאת היא שברגע שיהיה לה את הפרסום הנכון, היא תרתיע מאות אנשים מלהיכנס לישראל, כי הם לא ירצו להסתבך עם הנקודה הזאת ובאמת בסך הכל אנחנו נוריד את כמות הנכנסים שלא כדין.
חנה קלר: נכון שחלק מהאוכלוסייה הזאת בא שלא למטרות פיגוע, אבל אי אפשר, אי אפשר לא לתת בידי כוחות הביטחון היום את הכלים, בשעה זאת שאנחנו רואים איזה ניסיון נעשה ואיזה שימוש נעשה בהעדר הכלים להילחם בתופעה.
חנה קלר: מכאן דחיפות העניין.
חנה קלר: אז זה נתון לוועדה.
חנה קלר: יש כאן שני דברים.
חנה קלר: יש כאן את העניין של הארכת תוקף – אמרתי את השינויים החדשים.
חנה קלר: אז כמו שאמרו כאן:
חנה קלר: יש כאן
חנה קלר: דיון לבוא לוועדה - - -
זהבה גלאון: שקט.
חנה קלר: אבל אנחנו חייבים לנסות להביא את זה לליבון היום.
חנה קלר: יכול להיות, בהחלט ניתן - - -
יוסי כץ: רבותי, יש למישהו הערות?
יוסי כץ: אז אני מודיע לכם – כדי שלא יהיו הפתעות – אני במקרה הזה תומך בבקשת הממשלה, אבל אני מבהיר: הפטור מחובת הנחה שהוועדה מצביעה עליו הוא אך ורק לקריאה הראשונה.
יוסי כץ: אחרי שתביאו נוסח ונראה מה כתוב בו, נוכל להתייחס בצורה רצינית יותר לבקשות אחרות שלכם.
יוסי כץ: מי בעד היענות לבקשת הממשלה להקדמת הדיון בהצעת חוק שהייה שלא כדין (איסור סיוע)(הוראת שעה) – ירים את ידו.
יוסי כץ: אני חושב שיש רוב ברור.
יוסי כץ: בקשת הממשלה להקדמת הדיון בהצעת חוק לתיקון פקודת הארכת תוקף של תקנות שעת חירום (יציאה לחוץ לארץ)(תיקון מס' 9), התשס"א-2001 –
יוסי כץ: רבותי, אני מצביע על בקשת סיעת ש"ס לרוויזיה בהחלטת ועדת הכנסת לדחות את בקשת הממשלה להקדים את הדיון בהצעת חוק לתיקון פקודת הארכת תוקף של תקנות שעת חירום – יציאה לחוץ לארץ.
יוסי כץ: מי בעד בקשת הרוויזיה של סיעת ש"ס – ירים את ידו.
יוסי כץ: בקשת הרוויזיה נדחתה.
יוסי כץ: אין פטור מחובת הנחה.
יוסי כץ: אנחנו יוצאים לשלוש דקות הפסקה.
יוסי כץ: בעוד שלוש דקות בדיוק ימשך הדיון.
יוסי כץ: אנחנו פותחים שנית את הישיבה.
יוסי כץ: על סדר היום שלנו, קודם כל, נושא קטן.
יוסי כץ: יש בקשה להוסיף שני חברים לוועדת החקירה הפרלמנטרית לעניין משק המים ולעניין נושא סחר בנשים.
יוסי כץ: חברת הכנסת גלאון, יושבת ראש הוועדה לעניין נושא סחר בנשים, מבקשת להוסיף את חבר הכנסת יורי שטרן וחבר הכנסת יאיר פרץ לאור העובדה ששינינו את מספר חברי ועדות החקירה לתשעה.
יוסי כץ: אני מבקש לאשר את זה.
יוסי כץ: מי בעד אישור בקשתה – ירים את ידו.
יוסי כץ: בוועדת החקירה הפרלמנטרית לעניין משק המים סוכם שחבר הכנסת מודי זנדברג ייצג את סיעת שינוי, שהגיע לה גם לפי המכסה ונציג רע"מ – חבר הכנסת דהאמשה.
יוסי כץ: אני מקווה שאין התנגדות.
יוסי כץ: אני מברך אותך ואני מברך את מי שנכנס לוועדות.
יוסי כץ: הצעה להקמת ועדת חקירה פרלמנטרית בעניין הפער החברתי בישראל – מקורותיו, סיבותיו ודרכים לצמצומו – הצעה לסדר היום של חבר הכנסת יוסי שריד – על פי סעיף 97ג לתקנון
יוסי כץ: רבותי, יש הצעה להקמת ועדת חקירה פרלמנטרית בנושא הפערים החברתיים בישראל.
יוסי כץ: אני רוצה לברך את המציע, חבר הכנסת יוסי שריד, יושב ראש מרצ, על עצם העלאת ההצעה.
יוסי כץ: אני גם קיבלתי מחבר הכנסת רן כהן איזשהו נוסח של מטרות הוועדה ואני שמח שלא הפכנו את זה לאיזה מקור התנצחות קואליציה – אופוזיציה, אלא יש כוונה רצינית לבדוק בצורה יסודית איך הגענו עד הלום.
יוסי כץ: המצב הרי הוא בלתי נסבל.
יוסי כץ: הפערים בין עשירים לעניים במדינת ישראל – פערי השכר, פערי ההכנסה, פערי החיים – הם באמת מסוג הדברים שמדינה שמתמודדת עם בעיות כמו מדינת ישראל לא יכולה להתעלם מהם.
יוסי כץ: לכן, אני שמח מאד על כך שאנחנו יכולים לתרום את תרומתנו.
יוסי כץ: חבר הכנסת שריד, בבקשה.
יוסי שריד: אפשר, כמובן, לדבר על זה באריכות, אבל אני אדבר בקיצור נמרץ, בכמה משפטים.
יוסי שריד: יש אנשים שתוהים מה ועדה יכולה לעזור.
יוסי שריד: אז אני שואל שאלה הפוכה: אם לא תקום ועדה – זה יעזור?
יוסי שריד: 53 שנים הפער הולך ומתרחב.
יוסי שריד: אני מוכרח לומר שזה מעורר בי לא רק רגישות אנושית וחברתית מסוימת, זה אפילו מעורר בי סקרנות אינטלקטואלית – איך בכל זאת קרה שמדינת ישראל הגיעה למצב שהיא מובילה בכל העולם המתוקן כולו בפער החברתי?
יוסי שריד: זה לא מעניין מישהו?
יוסי שריד: ראיתי היום מאמר ב"הארץ" של אסתר אלכסנדר.
יוסי שריד: היא אומרת: זה לא בגלל החינוך.
יוסי שריד: זה בגלל סיבות אחרות.
יוסי שריד: יש אומרים: חינוך, יש אומרים: משכנתאות, יש אומרים שזה בכלל על רקע לאומי, יש כל מיני סברות.
יוסי שריד: אני חושב שהיה ראוי שקבוצה פרלמנטרית מכובדת תשב על המדוכה, תעיין בסוגיה הכי חשובה, לפי דעתי, במדינת ישראל וקודם כל תקבע, באופן מוסמך ומלומד פחות או יותר, את הדיאגנוזה.
יוסי שריד: אחרי שהיא תקבע את הדיאגנוזה היא גם תראה להציע הצעות שונות, איך עושים לצמצום הפער.
יוסי שריד: אחרת, מה קורה?
יוסי שריד: בכל כמה חודשים מתפרסם איזשהו דו"ח.
יוסי שריד: פעם דו"ח של גוף זה, פעם דו"ח של גורם אחר, יש יומיים-שלושה התרגשות, גם בכנסת וגם באמצעי התקשורת ואחר כך – עסקים כרגיל ועולם כמנהגו נוהג.
יוסי שריד: אני חושב שהקמת ועדת חקירה פרלמנטרית לפחות מעידה על דבר אחד, שהכנסת רוצה לעשות משהו שהוא יותר.
יוסי שריד: שהיא רוצה לחרוג מן השגרה הכמעט אכזרית הזאת, הייתי אומר.
יוסי שריד: אי אפשר לומר שההצעה היא לא פוליטית, אבל בוודאי היא לא מפלגתית.
יוסי שריד: מדוע?
יוסי שריד: משום שברור לגמרי שבנסיבות הפוליטיות הקיימות, כאשר הממשלה הזאת היא ממשלה של חצי שנה, אז גם אם הייתי רוצה – והייתי רוצה – לא הייתי יכול ל"הדביק" לה את זה.
יוסי שריד: 53 שנים.
יוסי שריד: אני יכול להדביק לה את זה?
יוסי שריד: מכל בחינה, אני חושב, צריך לעשות את זה.
יוסי שריד: המליאה העבירה את זה ואם הוועדה תואיל לקיים את הפרוצדורה אז אני אהיה אסיר תודה.
יוסי שריד: רק עוד הערה אחת.
יוסי שריד: אני בעצמי הייתי מאד מעוניין לעמוד בראש הוועדה, כי זו משימה חשובה מאין כמוה, אבל זה מחייב עבודה שיטתית ורצינית ואני פשוט לא יכול לעמוד בזה ולכן, בגלל הסיבה הזאת ובגלל סיבות נוספות של התאמה אישית, אני ממליץ שחבר הכנסת רן כהן יעמוד בראש הוועדה.
מוחמד ברכה: אדוני היושב ראש, יש לי הצעה למנדט, לא לשמות.
יוסי כץ: רק רגע.
יוסי כץ: אני רוצה שתחשבו על זה בינתיים.
יוסי כץ: נציג ליכוד, נציג עבודה, נציג ש"ס – אני בכוונה לא כותב מי.
יוסי כץ: אנחנו נבוא בדברים עם הסיעות – חבר הכנסת ברכה, חבר הכנסת עמיר פרץ, נציג האיחוד הלאומי, חבר הכנסת דוד לוי ונציג נוסף לקואליציה.
יוסי כץ: זה ההרכב שנראה לי הוגן ומתחייב.
מוחמד ברכה: אני מציע להוסיף נקודה שישית למנדט של הוועדה - כמובן, מקובלים עלי כל חמשת הראשונים, אבל – אין ספק שנושא האפליה המובנית בתוך החברה הישראלית, במיוחד כלפי הציבור הערבי, הוא אחד המקורות של הפערים.
מוחמד ברכה: יש סטיקר מאד נוראי שמופיע הרבה ברחובות: "אין ערבים – אין פיגועים", אבל גם, למרבה הצער: אין ערבים - יש פחות פער חברתי.
מוחמד ברכה: אם אתה מוציא את האוכלוסייה הערבית הפערים החברתיים הם עדיין בתחום הסביר בעולם המערבי.
מוחמד ברכה: לכן, אי אפשר להתעלם מהסוגייה הזאת של האפליה המובנית כאחד מהמקורות של הפער.
מוחמד ברכה: לכן אני מציע שמנדט הוועדה יתייחס כנקודה שישית לנושא של האפליה המובנית.
יוסי כץ: אני לא הייתי כבר יוצא להגדרות.
יוסי כץ: כתוב פה כך: מצב העוני, היקפיו וקבוצות האוכלוסייה הייחודיות לו.
יוסי כץ: אני פונה אליך, חבר הכנסת רן כהן, שעומד לעמוד בראש הוועדה: התייחסות מיוחדת למגזר הערבי.
יוסי כץ: לשנה, אבל בכפוף לכך שסיעת ש"ס, סיעת הליכוד, סיעת העבודה וסיעת האיחוד הלאומי יודיעו לי מי נציגיהם.
יוסי כץ: תודה רבה, התקבל.
יוסי כץ: אני מבקש ממנהלת הוועדה לפנות לסיעות הרלוונטיות.
יוסי כץ: יושב ראש הישיבה היפנה לוועדת הכנסת את השאלה האם לקיים את ההצבעה מיד, כבקשתו של שר התקשורת, או האם לקיים את ההצבעה או לדחות את ההצבעה בשבוע ימים, להחזיר את הצעת החוק לדיון בוועדת הכלכלה – כבקשתו של יושב ראש ועדת הכלכלה.
יוסי כץ: אופיר פינס-פז: אני רוצה לשאול למה זה הגיע לוועדת הכנסת.
יוסי כץ: היו"ר יוסי כץ: אני אסביר את העובדות.
יוסי כץ: היועצת המשפטית של הכנסת תסביר לנוכחים מדוע הגיע הנושא לוועדת הכנסת להחלטה, מה היה במליאה כי לא כולם נכחו, מהם סעיפי התקנון.
יוסי כץ: אחר כך נשמע מה רוצה שר התקשורת, נשמע מה רוצה יושב ראש ועדת הכלכלה, נשמע את היועצת המשפטית של ועדת הכלכלה וכן חברי כנסת שנרשמים אצלי, ולאחר מכן נקבל החלטה.
יוסי כץ: היועצת המשפטית מפרטת את העובדות ואת הסעיפים.
יוסי כץ: עורכת דין אנה שניידר, בבקשה.
יוסי כץ: אנה שניידר:
יוסי כץ: יו"ר ועדת הכלכלה אברהם פורז: בהצבעות.
יוסי כץ: אנה שניידר: סיימו את הדיון בקריאה השנייה.
יוסי כץ: אנחנו צריכים להסתכל על שני סעיפים בתקנון הכנסת.
יוסי כץ: קודם כל, סעיף 129, שאומר: "כתום ההצבעה בכל סעיפי החוק תתקיים מיד הקריאה השלישית, בה תצביע הכנסת, ללא דיון נוסף, על הנוסח הסופי של החוק כולו כפי שנתקבל בקריאה השנייה; והוא כשלא נתקבלה הסתייגות בקריאה השנייה ולא הוצבע בה על שתי גירסאות שונות לסעיף אחד".
יוסי כץ: כלומר, יש כלל שמיד מצביעים בקריאה שלישית כאשר לא מתקבלת הסתייגות או כאשר אין שתי גירסאות, אבל כאשר מתקבלת הסתייגות או כאשר יש שתי גירסאות, אנחנו עוברים לסעיף 130 לתקנון, והסעיף מחולק לשני חלקים: יש בו כלל ויש בו סייג.
יוסי כץ: מה אומר הכלל?
יוסי כץ: זה סעיף130(א): "נתקבלה הסתייגות בקריאה השנייה או הוצבע בה על גירסאות שונות לסעיף אחד, תתקיים הקריאה השלישית בשבוע שלאחר השבוע בו הסתיימה הקריאה השנייה" – זה הכלל.
יוסי כץ: מתקבלת הסתייגות, דוחים לשבוע, בשביל מה?
יוסי כץ: וזה ההמשך של הסעיף.
יוסי כץ: דובר: אם הוא מבקש.
יוסי כץ: כלומר, יש סמכות לוועדה להביא את שינויי הנוסח – לא לשנות מהות, לא לסטות מההסתייגות, אלא לשלב את ההסתייגות בצורה המשפטית הנכונה בתוך החוק.
יוסי כץ: זה הכלל.
יוסי כץ: כלומר, הסייג בעצם אומר כך – גם נציג הממשלה וגם יושב ראש הוועדה בשם הוועדה לדעתי.
שאול יהלום: זה הוויכוח.
ראובן ריבלין: למה לכם להוסיף על דברים כל כך פשוטים שהחוק קובע?
אנה שניידר: כאן באמת רשאים לבקש, וצריך להיות מקרה מיוחד - ולדעתי סוף מושב הכנסת זה מקרה מיוחד – שהקריאה השלישית תתקיים מיד.
נעמי חזן: בסדר ההפוך.
נעמי חזן: קודם ביקש יושב ראש הוועדה.
אנה שניידר: הוא אפילו לא היה צריך לבקש.
יאיר פרץ: זה נדחה.
תמר גוז'נסקי: לא נדחה.
תמר גוז'נסקי: לא היתה הצבעה.
ראובן ריבלין: הוא לא ביקש, הוא הודיע.
אנה שניידר: הוא לא היה צריך אפילו לבקש כי אני הדגשתי ואמרתי: 130(א) זה הכלל, וכתוב שם: אם התקבלה הסתייגות, מצביעים אחרי שבוע.
אנה שניידר: מי שרוצה לסטות מהכלל, צריך לפעול לפי 130(ב), ובעצם עשתה את זאת הממשלה.
אנה שניידר: יושב ראש הוועדה ביקש להמשיך בכלל הרגיל, אז בעצם היה מצב של מחלוקת.
אנה שניידר: מיכאל איתן: אבל יכול להיות שלפי סעיף 130(ב) היושב ראש מבקש לשבוע נוסף.
אנה שניידר: היו"ר יוסי כץ: כן, זה ברור.
אנה שניידר: אנה אמרה את זה.
אנה שניידר: אנה שניידר: אבל הוא לא עשה את זה.
אנה שניידר: אני קראתי את הסעיף.
אנה שניידר: מבחינה עובדתית לא היתה בקשה.
אנה שניידר: מיכאל איתן: לא.
אנה שניידר: את הפרוטוקול.
אנה שניידר: אנה שניידר: לא.
אנה שניידר: קודם קראתי לכם את הסעיף – מבחינה עובדתית, בפרוטוקול לא ראיתי שהיתה בקשה של יושב ראש הוועדה במסגרת 130(ב), אלא היתה הודעה מצידו – אני רוצה להמשיך בכלל הרגיל.
אנה שניידר: אבל, התוצאה הסופית היא שיש בעצם מחלוקת בין הממשלה לבין הבקשה או העמדה של יושב ראש הוועדה.
אנה שניידר: דובר: מה אומר סעיף 130?
אנה שניידר: אנה שניידר: "נתקבלה הסתייגות בקריאה השנייה או הוצבע בה על גירסאות שונות לסעיף אחד, תתקיים הקריאה השלישית בשבוע שלאחר השבוע בו הסתיימה הקריאה השנייה".
אנה שניידר: הואיל והיתה מבחינה עובדתית מחלוקת בין שני הצדדים והואיל והסעיף בתקנון לא קובע מה עושים כאשר יש מחלוקת כזאת - כשכתוב כאן שאחד הצדדים יכול לבקש, לא כתוב ממי, לא כתוב מי צריך להחליט ולא כתוב מה עושים כאשר יש שתי בקשות נוגדות – אז ראינו שאין ברירה אלא לפנות לסעיף 147 לתקנון הכנסת.
אנה שניידר: סעיף 147 אומר: "שאלה הנוגעת לדיוני הכנסת שאין לה הוראה בתקנון, תחליט בה ועדת הכנסת, והחלטתה תהיה תקדים מחייב כל עוד לא נתקבל על ידי הכנסת תיקון בתקנון לעניין זה".
אנה שניידר: זאת הסיבה שאנחנו יושבים כאן בוועדת הכנסת.
אנה שניידר: זהבה גלאון: למה היה צריך את סעיף 147, למה אי אפשר היה לאפשר ליושב ראש הישיבה להחליט?
אנה שניידר: למה זורקים את זה לוועדת הכנסת ולא יושב ראש הישיבה, שמנהל את הישיבה, יחליט כך או כך?
אנה שניידר: קריאות: - -
יוסי כץ: ראשית, זכותה לשאול.
יוסי כץ: אני מבקש לא לנהל דיאלוג.
יוסי כץ: חברת הכנסת גלאון, אם אנשים ישאלו שאלות בלי לבקש רשות, אנשים שידברו בלי לבקש רשות – אשלול מהם את זכות הדיבור בתור שלהם.
יוסי כץ: קודם כל, היועצת המשפטית מסיימת.
יוסי כץ: אחר כך אני אשאל אם למישהו יש שאלות.
יוסי כץ: אנה שניידר: בדקתי האם היו תקדימים בעניין הזה ובעצם מצאתי רק תקדים אחד שלא התייחס לשאלה של המחלוקת, אלא היתה שם שאלה מה פירוש המילה "בשמה" בתוך סעיף 130(ב) לתקנון, כלומר האם הבקשה היא של יושב ראש הוועדה בשם הממשלה, או בשמה של הוועדה.
יוסי כץ: לעניין הזה מצאתי תקדים משנת 1991, כאשר שם היה מצב הפוך שיושב ראש הוועדה ביקש להצביע מיד, והממשלה ביקשה לדחות בשבוע.
יוסי כץ: יושב ראש הישיבה דאז, חבר הכנסת וירשובסקי, אומר כך: "חברי הכנסת, בעיניי המילה "בשמה" בסעיף 130(ב) היא מילה מוזרה ואני חושב שהניסוח לא טוב, אבל אני צריך לפרש את המילה בתור יושב ראש.
יוסי כץ: אם אני מפרש את זה בשמה של הוועדה ואנחנו מקיימים את ההצבעה, זה סוף פסוק והחוק יהיה חוק אחרי שהוא עבר בקריאה השנייה.
יוסי כץ: אם אני דוחה את זה בשבוע – הכל פתוח".
יוסי כץ: "לכן, כאשר יש לי ספק, אני מפרש "בשמה" שזה בשמה של הממשלה.
יוסי כץ: יכול להיות שאני טועה, אבל אז יש זמן לבדוק את העניין, בשעה שאם אנחנו נצביע היום בקריאה השנייה והשלישית – אין מקום לחזור, ולכן אני דוחה את ההצבעה לפי בקשת הממשלה, וזו הקביעה שלי.
ראובן ריבלין: הממשלה ביקשה לדחות.
אנה שניידר: אבל, אם אני מנסה לפרש מבחינה משפטית את סעיף 130(ב), לא מתיישב בכלל שהמילה "בשמה" מתייחסת לממשלה, כי מה פתאום יושב ראש ועדה מדבר בשם הממשלה?
אנה שניידר: יושב ראש הוועדה יכול לדבר בשם הוועדה ולא בשם הממשלה, אבל הנקודה הזאת לא רלוונטית.
שאול יהלום: כן רלוונטית.
אנה שניידר: היא לא רלוונטית במחלוקת שלפנינו כי המחלוקת שלפנינו היא מי צריך להכריע בשאלה איזו בקשה לקבל והאם לקבל בקשה שאומרת שמציביעים מיד או להישאר עם הכלל שמצביעים רק לאחר שבוע.
שאול יהלום: לכן זה רלוונטי.
אנה שניידר: אני התייעצתי בעניין הזה גם עם צבי ענבר והוא זה שגם ייעץ לי ללכת לפי סעיף 147 ולהגיע עם הנושא הזה לוועדת הכנסת.
אנה שניידר: עד כאן.
יוסי כץ: עד כאן בשלב זה.
יוסי כץ: אם אנחנו רוצים להעביר את הדיון מהר ובצורה יעילה, אני מציע שידברו שר התקשורת ויושב ראש הוועדה, אחרי כן חברי כנסת לפי רשות דיבור ואחר כך נקבל החלטה.
זהבה גלאון: מה עם שאלות הבהרה?
יוסי כץ: היועצת המשפטית של ועדת הכלכלה מקבלת רשות דיבור.
אתי בנדלר: אני רוצה להפנות את תשומת לבכם, בהמשך לדבריה של גברת שניידר, לכך שההחלטה שתקבלו עכשיו מהווה תקדים.