GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
בצלאל סמוטריץ':
אנחנו באירוע תקציבי/ פוליטי שהתפזרות הכנסת היא מין תופעת לוואי אולי אינהרנטית שלו, אבל ממש לא עניינית שלו.
בצלאל סמוטריץ':
לכן אני שואל - גם אם לשיטתך לא, ברור הרי שהסעיף הזה בתקנון לא מונע - נניח שהחוק הזה יעבור בקריאה ראשונה, ובשנייה ושלישית הוא ייכנס כהסתייגות.
ארבל אסטרחן:
זאת עמדתנו, שזה מונע.
בצלאל סמוטריץ':
אי אפשר להציג עמדות משפטיות לא רלוונטיות.
בצלאל סמוטריץ':
אין מצב בעולם שסעיף ב תקנון – לא חוק – שמאפשר לוועדת הכנסת לחוקק חוקים ומונע ממנה פטור מקריאה טרומית, אין מצב שסעיף כזה גובר על הליכי החקיקה הכי בסיסיים של כנסת שכל חבר כנסת מוסמך להעלות כל הסתייגות.
ארבל אסטרחן:
איפה זה קבוע?
ארבל אסטרחן:
זה גם בתקנון.
מתן כהנא:
אומר בצלאל שזה יעבור כהסתייגות.
בצלאל סמוטריץ':
היא רוצה לומר שגם הסתייגות אין.
בצלאל סמוטריץ':
אין חיה כזאת.
ארבל אסטרחן:
ברגע שבחרו במסלול מטעם ועדת הכנסת, לא ניתן להוסיף לחוק הזה עניינים שאינם בסמכות ועדת הכנסת.
ארבל אסטרחן:
זה אפשר לעשות במסלול של חקיקה פרטית, ממשלתית.
ארבל אסטרחן:
הליך החקיקה לצערי לא מוסדר בחוק יסוד: הכנסת.
ארבל אסטרחן:
הוא מוסדר כל כולו בתקנון הכנסת.
ארבל אסטרחן:
הנושא של ההסתייגויות מוסדר רק בתקנון הכנסת.
בצלאל סמוטריץ':
אני מבין מה את אומרת.
בצלאל סמוטריץ':
אם חברי הוועדה פה יחליטו לכלול את זה, בין אם עכשיו ובין אם בקריאה השנייה והשלישית – המליאה תרים את אצבעותיה, והחוק ודאי יגבר על הוראת התקנון.
בצלאל סמוטריץ':
אין מה לעשות.
ארבל אסטרחן:
בעינינו זה יהיה הליך לא תקין.
בצלאל סמוטריץ':
בעיניי כל ההליך הזה לא תקין.
בצלאל סמוטריץ':
בעיני 90% מאזרחי ישראל ההליך הזה לא תקין, שהתקציב הזה הוא בן ערובה של משחקים פוליטיים.
בצלאל סמוטריץ':
בואו לא נשחק פה בתקינות.
בצלאל סמוטריץ':
חנה בבלי.
ארבל אסטרחן:
ועדת החוקה, אם החוק הזה היה נעשה מטעמה – היא יכולה לתקן.
ארבל אסטרחן:
לא ועדת הכנסת.
מתן כהנא:
ארבל, לא נוכל להגיש הסתייגויות ברוח של משרד האוצר?
ארבל אסטרחן:
לא, כי הוא לא עניינים של ועדת הכנסת.
מתן כהנא:
אני יכול להגיש הסתייגות על מה שאני רוצה – להקים גן שעשועים בכנסת.
ארבל אסטרחן:
העמדה שלנו שגם נאמרה בעבר- - -
יצחק פינדרוס:
אני חוזר לרישא של דברי בצלאל – כשאנחנו קובעים פה הליכים, מתי הממשלה צריכה להגיש לכנסת, אנחנו לא יכולים לקבוע מה קורה אם לא הגישו?
יצחק פינדרוס:
מה יהיה המצב החוקתי?
יצחק פינדרוס:
למה זה לא יהיה חלק מאותו עניין?
יצחק פינדרוס:
זה לא משהו פתאומי.
יצחק פינדרוס:
אנחנו באירוע שאנחנו קובעים – הרי מישהו יבוא מחר לבג"ץ, וישאל: מה פתאום הכנסת שינתה חוק יסוד ביום אחד?
יצחק פינדרוס:
נגיד להם: המדינה במצב מסוים, כולם מבינים, אז שינינו את חוקי המשחק.
יצחק פינדרוס:
באותה מידה אנחנו אומרים אם לא, איך המדינה מתנהלת ביחס לכנסת, אגב.
יצחק פינדרוס:
מה שבצלאל ביקש, איך המדינה מתנהלת ביחס לכנסת, ביחס לדיווח לוועדת כספים, ביחס לאי דיווח לוועדת כספים – אם ועדת כספים היה בסמכותה להגיש הצעת חוק – היתה אחת משלוש הוועדות – זה משהו אחר; כיון שזו ועדת הכנסת לדעתי, ועדת הכנסת פה נכנסת בנעליה של אותן ועדות שלא יכולים להגיש, כי היא הכובע של הוועדה הזאת.
טלי פלוסקוב:
בוא נרד שתי קומות למטה - ועדת החוקה – היא כן יכולה להתערב בכל הקשור לחוק יסוד.
יצחק פינדרוס:
היא יכולה להתערב בחקיקה הזאת?
טלי פלוסקוב:
היא יכולה להעביר את החוק הזה.
ארבל אסטרחן:
ודאי.
ארבל אסטרחן:
כי זה חוק יסוד.
ארבל אסטרחן:
כל חוק יסוד היא יכולה לתקן.
יצחק פינדרוס:
מה שהיא מציעה מבחינה פרוצדורלית זה שוועדת חוקה תגיש את זה כסעיף לחוק הזה.
יצחק פינדרוס:
אז זה יהיה בסדר.
יצחק פינדרוס:
היושב-ראש שם זה מלכיאלי, אני חושב.
בצלאל סמוטריץ':
כיוון שיושב-ראש ועדת הכספים, היושב-ראש של ועדת החוקה והיושב-ראש הנוכחי של ועדת הכנסת הם מאותה מפלגה – לא צריך מתווכחים.
בצלאל סמוטריץ':
דברו שנייה ביניכם.
בצלאל סמוטריץ':
אני אמור לצעוק על הדבר הזה ולהתנגד לו בכל מקרה.
בצלאל סמוטריץ':
הוא באמת נורא ואיום.
בצלאל סמוטריץ':
אני אומר כאן – נשקול את זה בסיעה, ונתמוך בו למרות שהוא קטסטרופה פוליטית כי יש לנו אחריות למדינה.
בצלאל סמוטריץ':
תעשה חמש דקות הפסקה, תוציא את גפני מהדיון, תעשו את זה, ואם צריך שיהיה חצי שעה הפסקה כדי שהיועצת המשפטית תחבר על אותו נייר ותכתבו:
בצלאל סמוטריץ':
זה ועדת הכנסת, זה ועדת החוקה כדי שחלילה לא נעבור על הוראות התקנון המקודש – תעשו את זה.
בצלאל סמוטריץ':
בואו נעשה דבר נכון.
יצחק פינדרוס:
אתה מוכן לגשת לגפני, לבדוק איתו מה הוא חושב?
יצחק פינדרוס:
בסוף זה ועדת כספים.
בצלאל סמוטריץ':
הוא הסכים.
ארבל אסטרחן:
אני רוצה רק להשלים – זה לא הצעה שלי שזה ילך לוועדת הכנסת.
ארבל אסטרחן:
אם זו היתה הצעה פרטית שהיתה מגיעה לוועדת הכנסת או הצעה ממשלתית, לא היתה בעיה.
ארבל אסטרחן:
לו היו בוחרים במסלול של הצעת חוק פרטית או הצעת חוק ממשלתית, שהיתה מגיעה לוועדת הכנסת או לכל ועדה אחרת - אפשר לעשות אילו תיקונים שרוצים ככל שזה לא נושא חדש – גם תיקונים נלווים.
ארבל אסטרחן:
ברגע שבוחרים במסלול הייחודי הזה של הצעת חוק מטעם ועדה, זה מגביל את הוועדה ואת חברי הכנסת גם בנושאים שאפשר לכלול.
ארבל אסטרחן:
זו בחירה שיש לדעת.
ארבל אסטרחן:
ועדת החוקה יכולה לתקן את כל חוקי היסוד ועניינים שנלווים לחוק יסוד כהצעה מטעמה.
ארבל אסטרחן:
ועדת הכנסת יכולה לתקן רק עניינים שהם בסמכות ועדת הכנסת.
יצחק פינדרוס:
אם ועדת חוקה תגיש את זה?
ארבל אסטרחן:
לדוגמה, בתיקונים בחוק יסוד: משק המדינה, תיקונים שנלווים לזה - וגם את חוק היסוד הזה.
עמית הלוי:
מה שאמר חבר הכנסת סמוטריץ, שבהינתן העובדה שאין חקיקה מוסדרת על הליכי החקיקה, הטענה שלך אומרת שבגלל פרוצדורה בתקנון הכנסת - העם, נציגיו שירצו להוסיף הסתייגות לחוק הזה, לפרוצדורה הזאת, לא יוכל.
עמית הלוי:
זה דבר שלא מתקבל על הדעת מבחינת המושגים הבסיסיים של דמוקרטיה.
עמית הלוי:
יכול להיות שזה מחייב שינוי בחקיקה לפעם הבאה, להסדיר את הליכי החקיקה בחקיקה.
ארבל אסטרחן:
העם קבע את תקנון הכנסת.
אלעזר שטרן:
אם יש על זה קונצנזוס כזה גדול בוועדת כספים- - -
יצחק פינדרוס:
ועדת כספים לא יכולה להגיש הצעה.
אלעזר שטרן:
אני מבין.
אלעזר שטרן:
אז שיגישו הצעה נפרדת, מי שיכול להגיש.
יצחק פינדרוס:
הלך בצלאל עכשיו שוועדת חוקה תגיש את זה כתיקון לחוק היסוד הזה.
אלעזר שטרן:
הרי הממשלה גם יכולה לעשות את זה, נכון?
יצחק פינדרוס:
הממשלה גם יכולה להגיש את ההצעה הזאת ולא היה צריך את הדיון הזה.
ארבל אסטרחן:
זה היה עובר היום קריאה ראשונה עם פטור.
ארבל אסטרחן:
זה היה מזורז יותר אם הממשלה היתה מגישה.
יצחק פינדרוס:
נכון.
אלעזר שטרן:
אבל יש הבדל בין בחירות לכנסת, שעל זה אנחנו מדברים, לבין תקציב המדינה.
אלעזר שטרן:
הרבה יותר הגיוני שאם הדיווח שבצלאל מביא לפה מוועדת הכספים נכון, מה הבעיה, להביא את זה כהצעה של הממשלה, הצעה נפרדת?
אלעזר שטרן:
אנחנו גם נהיה בעד זה.
יצחק פינדרוס:
תשכנע את הממשלה.
אלעזר שטרן:
אותי לא צריך לשכנע.
יצחק פינדרוס:
גם אותי לא.
יצחק פינדרוס:
אני מסכים איתך זה הגיוני, גם הגיוני להסדיר את הישובים ביהודה ושומרון.
יצחק פינדרוס:
הגיוני עוד הרבה דברים.
יצחק פינדרוס:
כנראה שבמסגרת הקורונה עוד לפני החיסונים, אנשים לא מאוזן להם מה שהגיוני ועושים גם דברים לא הגיוניים לצערי הרב.
בועז טופורובסקי:
יש לי שאלה ליועצת המשפטית.
בועז טופורובסקי:
הצעת החוק של הוועדה, במליאת הכנסת צריכה- - -
ארבל אסטרחן:
ההצעה כפי שלפני
ארבל אסטרחן:
כם מחייבת רוב רגיל בכל הקריאות כי מדובר בתיקון לחוק יסוד: הכנסת.
ארבל אסטרחן:
זה חוק יסוד שאינו משוריין.
ארבל אסטרחן:
יש בו סעיפים מסוימים משוריינים, וסעיף 36א לא כזה.
ארבל אסטרחן:
שריינו בו סעיף קטן מסוים בחוק ממשלת החילופים לגבי תקציב 2022, אבל זה לא משוריין.
בועז טופורובסקי:
לדעתי צריך רוב אחר.
בועז טופורובסקי:
יש רוב מחמיר, לדעתי צריך לעשות, ואם לא, רוב של 61.
בועז טופורובסקי:
הרוב המחמיר הוא של 80 חברי כנסת.
בועז טופורובסקי:
סעיף 45א לחוק יסוד: הכנסת, שמפנה לסעיף 9א(א9, אנחנו לא מאריכים כהונה אלא אם כן ברוב של 80.
בועז טופורובסקי:
תגידי – זה לא הארכת כהונה אלא קיצור כהונה.
בועז טופורובסקי:
הוועדה הזאת אישרה, בגלל שאנחנו דנים באותה ועדה שאישרה את קיצור כהונת הכנסת ל-16.3, דהיינו 16 במרס, דהיינו החוק לא עבר, לכן אנחנו מדברים על הארכה מ-16 ל-23 במרס.
בועז טופורובסקי:
לכן לדעתי אם אנחנו רוצים להיות בסדר ולהחמיר, מן הראוי שדמוקרטיה בהארכת מועד בחירות מחמיר, צריך רוב של 80 חברי כנסת.
בועז טופורובסקי:
זה העניין המחמיר.
בועז טופורובסקי:
לגבי רוב של 61 אין בכלל שאלה.
בועז טופורובסקי:
אני לא מבין איך הפנית לסעיף 36 ולא לסעיף 34.
בועז טופורובסקי:
הרי סעיף 46 לחוק יסוד: הכנסת משריין את סעיף 34 שאומר חד משמעית ששינוי מועד לפי גמר תקופת כהונה צריך רוב של 61, וכאן בהצעת החוק שמונחת לפנינו רשום על התפזרותה לפני גמר תקופת כהונה - אפילו השתמשו באותו מונח.
בועז טופורובסקי:
כמה שלדעתי על 61 אין ספק, אני חושב שצריך רוב של 80.
ארבל אסטרחן:
סעיף 35 על חוק התפזרות, זה ודאי אינו חוק התפזרות, לכן זה לא מחייב רוב של 61.
ארבל אסטרחן:
אגב, לפי חוק ההתפזרות, הרוב דרוש רק בקריאה השלישית ואנחנו לפני הקריאה הראשונה.
ארבל אסטרחן:
בכל מקרה לא מדובר פה על חוק התפזרות.
בועז טופורובסקי:
איך משפט: יראו כאילו החליטה הכנסת על התפזרותה לפני גמר תקופת כהונתה והבחירות לכנסת ה-24 יתקיימו ביום 23 במרס – זה לא מהותית חוק התפזרות?
בועז טופורובסקי:
גם אם לא כתוב בכותרת: חוק התפזרות?
ארבל אסטרחן:
חוק התפזרות אומר תאריך של בחירות.
ארבל אסטרחן:
זה אומר אם לא יעבור חוק התקציב.
ארבל אסטרחן:
החוק הזה כשלעצמו לא יוצר את התפזרות הכנסת.
ארבל אסטרחן:
להפך – מטרת החוק הזה לדחות את התפזרות הכנסת.
בועז טופורובסקי:
אם עכשיו ברוב רגיל מקבלים את זה, לא עובר חוק התקציב, אז ברוב רגיל החלטנו שהבחירות יהיו ב-23- - -
ארבל אסטרחן:
זה חוק שכבר קיים.
ארבל אסטרחן:
פה דוחים את המועד.
ארבל אסטרחן:
הרוב המיוחד לעניין התפזרות, סעיף 34 אומר כך: לא תחליט הכנסת להתפזר לפני גמר תקופת כהונתה אלא בדרך קבלת חוק לעניין זה ברור חברי כנסת.
ארבל אסטרחן:
חוק התפזרות מחייב רוב חברי הכנסת בעת שהוא מתקבל.
ארבל אסטרחן:
פה זה לא חוק התפזרות.
ארבל אסטרחן:
פה לוקחים חוק שקושר בין אי קבלת תקציב לבין התפזרות הכנסת ודוחים את המועד שקבוע למחר, למועד מאוחר יותר.
ארבל אסטרחן:
זה לא נחשב חוק התפזרות הכנסת.
בועז טופורובסקי:
שוב.
בועז טופורובסקי:
זה חד משמעית עכשיו חוק התפזרות: לא נתקבל חוק התקציב לשנת הכספים 2020 עד יום ט"ז בטבת התשפ"א, 31 בדצמבר 2020, או חוק התקציב לשנת הכספים 2021 עד יום כ"א בטבת התשפ"א , 5 בינואר 2021, יראו כאילו החליטה הכנסת על התפזרותה לפני גמר תקופת כהונתה והבחירות לכנסת ה-24 יתקיימו ביום י' בניסן התשפ"א, 23 במרס 2021.
בועז טופורובסקי:
גם לו אמרת שזה לפי אי קבלת תקציב, לא היה צריך לשים את זה.
בועז טופורובסקי:
למה שמו את זה – כי כאן, בניגוד לאי קבלת תקציב, שזה 90 יום, פה מדברים על פיזור הכנסת במועד מוקדם יותר.
בועז טופורובסקי:
90 יום מ-5 בינואר.
יצחק פינדרוס:
אותו י' ניסן.
יצחק פינדרוס:
י' ניסן ביהדות זה היום שקשרו את האליל של מצרים- - - יום מאוד מיוחד.
יצחק פינדרוס:
אלעזר, אתה היית קצין חינוך ראשי בצה"ל.
יצחק פינדרוס:
זה נו"ן לך.
יצחק פינדרוס:
אם בועז כבוגר צה"ל לא יודע מה זה י' ניסן, אתה כקצין חינוך ראשי צריך לעשות בדק בית.
בועז טופורובסקי:
יש לי בגרות בתנ"ך, קיבלתי 100.
בועז טופורובסקי:
אני מוכן להתפלפל איתך, לדעתי זה היה ט' ניסן.
בועז טופורובסקי:
נעבור על התאריכים.
יצחק פינדרוס:
יש גם רמב"ם על הנושא של תאריכים ושנת השמיטה.
יצחק פינדרוס:
זה רמב"ם מאוד יסודי בהגדרת פסיקה.
בועז טופורובסקי:
שנת יובל כבר לא עושים.
יצחק פינדרוס:
על זה דיברתי.
יצחק פינדרוס:
שנת היובל יהיה כשרוב עם ישראל יהיה פה בארץ.
בועז טופורובסקי:
אמרו כשהגיעה שנת היובל.
בועז טופורובסקי:
יש פה אמירות שסותרות אחת את השנייה.
בועז טופורובסקי:
אם פה בהצעת החוק אנחנו מקדימים את תאריך הכנסת, שלפי החוק המקורי, חד משמעית צריך 80 ח"כים.
בועז טופורובסקי:
אם אנחנו לא מקדימים, ומשנים את תאריך הבחירות באי קבלת תקציב - צריך 61 ח"כים, לא משנה מה.
בועז טופורובסקי:
המינימום זה 61.
בועז טופורובסקי:
כאן אין ברירה – זה 80.
בועז טופורובסקי:
קיבלה תאריך של 16 במרס.
בועז טופורובסקי:
אני מתכוון ללכת עם זה לבג"ץ, כי זה חד משמעית, וגם נאמר פה חד משמעית.
יצחק פינדרוס:
אמרת את דעתך.
בועז טופורובסקי:
שוב – לא הבנתי איך זה חוק רגיל, אם רשום פה: התפזרות לפני גמר.
ארבל אסטרחן:
זה חוק יסוד.
ארבל אסטרחן:
זה לא חוק התפזרות.
ארבל אסטרחן:
אנחנו בתיקון לחוק יסוד: הכנסת.
ארבל אסטרחן:
יש כמה דרכים להתפזרות הכנסת.
בועז טופורובסקי:
את אומרת שהמחוקק קבע אפשרות לפזר כנסת לא לפי רוב של 61?
בועז טופורובסקי:
לא על ידי אי קבלת חוק תקציב.
בועז טופורובסקי:
אי קבלת חוק תקציב זה 90 יום.
בועז טופורובסקי:
יש פה שינוי של מועד תאריך בחירות, מנוגד לחוק יסודות התקציב, מנוגד לזה, ואת אומרת שזה בסדר שזה ברוב רגיל, יש פה לקונה שחברי הכנסת לא חשבו עליה וזו לא הכוונה; הכוונה המהותית זה לא פיזור הכנסת אלא איך נקראת הצעת חוק היסוד?
בועז טופורובסקי:
זה מה שאת אומרת כיועצת משפטית?
ארבל אסטרחן:
כפי שאני קוראת את חוק יסוד: הכנסת, הצעת החוק שלפני
ארבל אסטרחן:
כם אינה מחייבת רוב מיוחד.
ארבל אסטרחן:
לגבי הדחייה – ודאי אין פה דחייה של מועד הבחירות.
ארבל אסטרחן:
העובדה שוועדת הכנסת הכינה הצעת חוק לקריאה ראשונה שקבעה בה את המועד של 16 שאפילו לא עברה קריאה ראשונה זה לא מועד מחייב.
ארבל אסטרחן:
לכן אין פה דחייה.
ארבל אסטרחן:
לגבי חוק התפזרות, יש כמה דרכים שבהן הכנסת יכולה להתפזר.
ארבל אסטרחן:
אחת הדרכים היא חוק התפזרות, ולגביה קובע חוק יסוד: הכנסת שמחייבת קבלת חוק ברוב מיוחד של 61 חברי כנסת.
ארבל אסטרחן:
דרך אחרת להתפזרות – מצב שבו לא מתקבל תקציב.
ארבל אסטרחן:
זו דרך אחרת להתפזרות הכנסת.
ארבל אסטרחן:
לו הכנסת היתה רוצה לבטל את הקשר הזה בין אי קבלת חוק תקציב לבין התפזרות הכנסת, היתה יכולה לבטל את סעיף 36א.
ארבל אסטרחן:
הסעיף הזה לא שוריין כשנחקק.
בועז טופורובסקי:
תוכלי להקריא את סעיף 36א?
ארבל אסטרחן:
כן: כותרתו: התפזרות בשל אי קבלת חוק תקציב.
ארבל אסטרחן:
יש בו שני סעיפים קטנים.
ארבל אסטרחן:
אחד מדבר על שני רגילה, והשני על שנת בחירות.
ארבל אסטרחן:
הסעיף הראשון אומר: לא נתקבל חוק תקציב בתוך שלושה חודשים מיום תחילתה של שנת הכספים, יראו ביום שאחרי סיום התקופה האמורה כאילו החליטה הכנסת על התפזרותה לפני גמר תקופת כהונתה וייערכו בחירות מוקדמות ביום ג' האחרון לפני תום 90 הימים.
ארבל אסטרחן:
סעיף קטן (ב) מדבר על שנת בחירות או שנה שבה נבחרה ממשלה חדשה וכו', ואז הוא אומר שהיום הקובע יהיה שלושה חודשים מתחילת שנת הכספים כמו בשנה רגילה, או 100 ימים מיום כינון הממשלה - לפי המאוחר.
ארבל אסטרחן:
הסעיף הזה תוקן באוגוסט, כזכור לכם, כי היינו אז ב-100 ימים אחרי כינון הממשלה, ונכתב בו שבמקום התאריך שהיה בו - היום הקובע יהיה 23 בדצמבר, שזה מחרתיים.
בועז טופורובסקי:
שינוי של הסעיף הזה דורש רוב של 61?
ארבל אסטרחן:
לא, הוא לא סעיף משוריין, 36א.
ארבל אסטרחן:
בחוק ממשלת חילופין שנחקק בתחילת הכנסת הזו, הוסיפו בו סעיף קטן (ג) שרק אותו שריינו ברוב המיוחד של ה-70 ושם קבעו הוראות לגבי 2022.
ארבל אסטרחן:
אמרו שעל אף האמור בסעיפים א ו-ב שאותם הקראתי, לא התקבל התקציב ל-2022 עד מועד החילופין, יהיה היום הקובע שישה חודשים מתחילת שנת הכספים 2022, ואז אם התפזרה הכנסת בשל אי קבלת חוק התקציב, יישאר בתפקידו ראש הממשלה המכהן במועד ההתפזרות.
ארבל אסטרחן:
סעיף קטן (ג) משוריין.
ארבל אסטרחן:
סעיפים קטנים (א) ו-(ב) אינם משוריינים.
בועז טופורובסקי:
כלומר 36א(1)(3) סותר את הסעיף הקיים נכון להיום, ואין בעיות לסתור אותו ברוב רגיל, לדעתך.
בועז טופורובסקי:
אומר לך מה אני דואג.
בועז טופורובסקי:
אני דואג שיש פה סוג של תרגיל, שאומרים: ניתן 23, נגיע לבג"ץ, בג"ץ יגיד: יופי שאמרתם 23.
בועז טופורובסקי:
צריך רוב מיוחד.
בועז טופורובסקי:
לא העברתם את זה רוב מיוחד - זה 90 יום ולכן, בגלל שאנחנו בפסח, אנחנו מגיעים לאחרי פסח.
ארבל אסטרחן:
אם הזכרת בג"ץ, והתכוונתי להזכיר את זה בהמשך הדיון - הוגשו עתירות נגד התיקון שנעשה בחודש אוגוסט, מה שכונה חוק האוזר, ובית המשפט הוציא צו על תנאי על התיקון הזה.
ארבל אסטרחן:
כל העניין הזה הוא- - -
בועז טופורובסקי:
מה הוא אמר בצו על תנאי?
ארבל אסטרחן:
הוא לא אמר דבר.
ארבל אסטרחן:
הוא אומר: ניתן בזאת צו על תנאי המורה למשיבים להתייצב וליתן טעם מדוע לא ייקבע עדכון כי חוק יסוד: הכנסת תיקון מס' 50 כולו או סעיפים מתוכו בטל, מכיוון שנתקבל תוך שימוש לרעה בסמכותה המכוננת של הכנסת.
ארבל אסטרחן:
אין הסבר, מה הפריע לבית המשפט.
אלעזר שטרן:
אומר: שימוש לרעה.
ארבל אסטרחן:
זה טענת העותרים.
ארבל אסטרחן:
בית המשפט אמר – זה לא דבר קל ערך, ודאי כשמדובר בחוק יסוד – הית המשפט אמר - בשביל להוציא צו מוחלט - השלב הראשון להוציא צו על תנאי, אז בית המשפט אומר למשיבים למה לא נעשה שימוש לרעה, כפי שטוענים העותרים.
ארבל אסטרחן:
זה חשוב וצריך להיות לפני חברי הכנסת.
ארבל אסטרחן:
בית המשפט הורה גם על הרחבת ההרכב שידון בהצעה, אבל יש גם לדעת שבאותו תיקון היו כמה סעיפים – לא רק סעיף של הארכת המועד.
ארבל אסטרחן:
גם לגביהם נטענו טענות.
בועז טופורובסקי:
ארבל, יש אפשרות להקריא את סעיף 34?
ארבל אסטרחן:
סעיף 34 לחוק יסוד: הכנסת אומר:
ארבל אסטרחן:
לא תחליט הכנסת להתפזר לפני גמר תקופת כהונתה אלא בדרך קבלת חוק לעניין זה ברוב חברי הכנסת.
ארבל אסטרחן:
זו הדרך שבה רוב הכנסות האחרונות התפזרו – 22, 21.
בועז טופורובסקי:
אני חושב, שחוק התפזרות הכנסת או להכניס את זה כסעיף בתיקון חוק יסוד: הכנסת זה היינו הך, כי זה אומר – אין לנו רוב של 61, אז נעשה חוק שנקרא לו חוק מיקי, ובו נעשה סעיף משהו על משהו, שמודיע על פיזור הכנסת.
בועז טופורובסקי:
לכן מהותית, מדובר בהצעת חוק של פיזור הכנסת שצריכה רוב של 61.
בועז טופורובסקי:
בגלל שלא הושג רוב של 61 - הדבר הזה לא יהיה תקף.
בועז טופורובסקי:
מכיוון שלא יהיה תקף, יכול להיות מצב שאם לא יתקבל ב-5 בינואר תקציב, הכנסת תתפזר, 90 יום.
בועז טופורובסקי:
מ-5 בינואר אנחנו מגיעים לאחרי פסח, כפי שהליכוד רוצה.
יצחק פינדרוס:
בחוק הזה אנחנו אומרים שתתפזר ב-23.
בועז טופורובסקי:
רוב רגיל מנוגד לחוק, כי חוק יסוד: הכנסת אומר שרוב להתפזרות הכנסת דורש רוב של 61.
בועז טופורובסקי:
ארבל אומרת: זה לא חוק להתפזרות הכנסת.
בועז טופורובסקי:
אני אומר: יש פה סעיף של התפזרות הכנסת, אז במקום לומר: חוק יסוד: התפזרות הכנסת אומרים: חוק א', וסעיף 3 בו מדבר על התפזרות הכנסת.
יצחק פינדרוס:
כמו שהעברתם לנו את כבוד האדם וחירותו ודפקתם לנו את החיים.
יצחק פינדרוס:
אותו דבר.
מכלוף מיקי זוהר:
לדיון הזה אני חושב שיש להזמין את אורלי עדס.
יצחק פינדרוס:
היא בזום.
מכלוף מיקי זוהר:
אורלי צריכה לומר לנו שאכן מה שכתוב פה בחוק הזה הוא גם ישים הלכה למעשה.
מכלוף מיקי זוהר:
זה אומר שאם וכאשר אנחנו לא מצליחים עד 5 בינואר להעביר את תקציב 2021, האם אורלי מסוגלת יחד עם חברי ועובדי ועדת הבחירות המרכזית לקיים את הבחירות ב-23 במרס?
מכלוף מיקי זוהר:
זו השאלה – תוך כדי משבאר קורונה, תוך כדי התאמת המצב, שאנחנו יודעים שיש צורך בהתאמה מיוחדת לשם ניהול הבחירות הללו, תוך כדי משבר הקורונה?
מכלוף מיקי זוהר:
מה אומרת אורלי עדס?
מכלוף מיקי זוהר:
זו שאלה שאנחנו חייבים לשמוע עליה תשובה בטרם אנחנו מתקדמים.
מכלוף מיקי זוהר:
אגב, היא אשת מקצוע שחוויתי איתה שעות בודדות, אך נהניתי מכל דקה.
אורלי עדס:
תודה רבה.
אורלי עדס:
מתנצלת שאני לא אתכם – גם אני בבידוד.
אורלי עדס:
אומר דברים שאיני נוהגת לומר, וכולכם מכירים אותי, שאני לא אומרת לעולם שדברים אינם אפשריים, והוכחנו את זה ועמדנו בכל האתגרים בשנתיים האחרונות ובכלל גם בעבר.
אורלי עדס:
מה שאומרת הצעת החוק הזו שלפניכם, היא מכניסה אותו למצב של הקפאה עד 5 בינואר.
אורלי עדס:
אם לא יהיו בחירות, הכול טוב.
אורלי עדס:
אבל אם יהיו בחירות והן אכן יתקיימו ב-23 במרס, המשמעת היא שמדובר ב-76 ימים בלבד לקיום מערכת בחירות הכי מורכבת שהיתה אי פעם במדינת ישראל, גם יותר מורכבת מאלה שחווינו בסמיכות זמנים של שישה ושבעה שבועות פער של זמן.
אורלי עדס:
זה ממש לא פרק זמן מעשי וסביר לקיום מערכת בחירות כזו, על כל המורכבות שלה, ושוב – לא מתוך הטעמים של חוסר יכולת ביצועית לעשות את זה או מקצועית.
אורלי עדס:
זה פשוט בלתי אפשרי.
אורלי עדס:
לכן אני מתריעה – אם לא נתחיל לעבוד מייד עם חקיקת החוק הזה, ויהיו מלוא 90 הימים לקיום מערכת הבחירות הזו ולהיערכות הכה מיוחדת שלה, אני – קשה לי לומר את זה, אבל אני חושבת שיש סכנה לקיום מערכת הבחירות כהלכה באופן תקין, ראוי, כפי שאנו מצפים שיהיה במדינת ישראל, ודאי מערכת בחירות בצל נגיף, הקורונה.
יצחק פינדרוס:
כמה זמן את צריכה מעכשיו?
יצחק פינדרוס:
אז היא אמרה שהיא צריכה 100.
מכלוף מיקי זוהר:
מ-5 בינואר היא צריכה 100 ימים.
אורלי עדס:
לא נבקש לדחות את מועד הבחירות.
אורלי עדס:
מעולם לא רצינו, וביקשנו תמיד לא להיות בשיקולים של הקדמת או דחיית בחירות, ותמיד השתדלנו להתכנס למה שנקבע.
אורלי עדס:
לכן ההצעה שלנו היא כזו – ככל שתחוקקו את החוק הזה, אנחנו מבקשים שתוסיפו שני סעיפים להצעת החוק.
אורלי עדס:
אני לא יודעת אם אפשר לחוקק את זה בחוק הזה כי זה חוק יסוד, אבל אולי בהצעה שתוצמד אליה לתיקון חוק הבחירות, שני סעיפים שיאפשרו לנו להתחיל בהיערכות מיידית – אחת, שאגף התקציבים מייד עם חקיקת החוק יעמיד- - -
יצחק פינדרוס:
שמעתי אותך ברוב קשב בדיון הקודם.
אורלי עדס:
אני לא אומרת שנעביר כבר את כל הליך התקציב ואישורו, אלא לפחות שיהיה כתוב בחוק שהם נותנים לנו מקדמות בהיקף של לפחות 60 מיליון שקל – את זה אני אומרת עוד לפני שהספקתי לדבר עם החשבת, כדי שזה יאפשר לנו להתחיל את מערך ההקמה, להתחיל להתחייב לדברים.
אורלי עדס:
ללא הסכום הזה לא אוכל להתחיל להתחייב למכרזים, להקמת ועדות בחירות אזוריות.
אורלי עדס:
בעצם הידיים שלנו כבולות.
אורלי עדס:
הסעיף השני - שיהיה סעיף שיתיר לנו לגייס עובדים לרבות מתן האפשרות לשחרר אותם מהגופים הציבוריים שבהם הם מועסקים.
אורלי עדס:
ואז זה נותן לנו את 90 הימים שאנו זקוקים להם.
אורלי עדס:
הגישה שלנו היא לא לדחות את המועד אלא להכניס את שני התיקונים.
יצחק פינדרוס:
התייעצתי עם היועצת המשפטית בנושא החקיקה.
יצחק פינדרוס:
מה קורה, אם לא מחוקק חוק בחירות?
יצחק פינדרוס:
הכנסת מתפזרת בלי חוק בחירות – בגלל החוק הזה, בגלל החוק של מחר בלילה.
יצחק פינדרוס:
מבחינת האוצר ומבחינת ההרשאה שלך להתחייב, איפה את נמצאת?
אורלי עדס:
אנחנו מייד מכינים את הצעת התקציב של ועדת הבחירות.
אורלי עדס:
ההצעה הזו עוברת שלושה תהליכים מורכבים של אישור לפני שהיא מגיעה לוועדת הכספים של הכנסת.
אורלי עדס:
אנחנו מקיימים דיון בוועדת משנה לכספים, דיון בנשיאות הוועדה, מליאת הוועדה – 35 חברים.
אורלי עדס:
רק לאחר מכן זה מוגש.
אורלי עדס:
זה תהליך.
אורלי עדס:
זה מצב הדברים הרגיל.
אורלי עדס:
אם נעשה את כל זה, זה דוחה שוב, לפחות שבועיים.
אורלי עדס:
עד שיאושר התקציב זה ייקח שבועיים.
אורלי עדס:
בשבועיים הללו הפעילות שלנו מוקפאת.
אורלי עדס:
אני לא יכולה להתחייב לשום דבר.
אורלי עדס:
אני צריכה להקים 19 ועדות אזוריות – זה המערך הבסיסי להתחיל את העבודה.
יצחק פינדרוס:
נציגי משרד האוצר, לא יודע אם הייתם בדיון הקודם – זה הדיון השני שהנושא הזה עולה.
יצחק פינדרוס:
יש שתי אפשרויות: אחת, שהכנסת מתפזרת בחוק התפזרות הכנסת, ואז אנחנו כנציגי מפלגות מתחשבים במה שוועדת הבחירות אומרת מבחינה טכנית.
יצחק פינדרוס:
יש מצב שיוצאים לבחירות בלי חוק להתפזרות הכנסת, בטח לפי החוק הזה.
יצחק פינדרוס:
לוח הזמנים הוא 75 ימים.
יצחק פינדרוס:
אומרת מנכ"לית ועדת הבחירות: אם אני לא יכולה מיידית להתחיל להתחייב לספקים, מרגע שאני חייבת לצאת לדרך, ואני צריכה לחכות שבועיים לכל הוועדות ולכל הבירוקרטיה הזאת לפחות על הקמת הוועדות האזוריות, לא יהיו בחירות.
יצחק פינדרוס:
אומרת היועצת המשפטית של הוועדה, שהחוק הזה אינו חוק בחירות.
יצחק פינדרוס:
הוא מסדיר את עניין התקציב.
יצחק פינדרוס:
לכן הוא לא מסדיר את עניין עבודת ועדת הבחירות.
יצחק פינדרוס:
האם אתם יכולים להתמודד עם הדבר הזה, ולתת לה אפשרות להתחיל להיערך?
יצחק פינדרוס:
כי גם אני קראתי בעיתונים שיש סיכוי שיהיו פה בחירות בשלושת החודשים הקרובים.
מכלוף מיקי זוהר:
שמענו את מה שאמרה מנכ"לית ועדת הבחירות.
מכלוף מיקי זוהר:
אנו חייבים לתת מענה.
מכלוף מיקי זוהר:
לכן אנחנו צריכים לתת פתרון בתוך החקיקה.
יצחק פינדרוס:
בלתי אפשרי.
יצחק פינדרוס:
אמרו את זה היועצים המשפטיים פה.
מכלוף מיקי זוהר:
השאלה מה אומרים בייעוץ המשפטי, אם זה ארבל, אם זה אסי, אם זה שגית.
שגית אפיק:
תקציב ועדת הבחירות, לפי החוק, אמור להגיע לאישורה של ועדת הכספים, גם אם לא יעבור החוק הזה.
שגית אפיק:
התאריך של 23 בדצמבר היה ידוע מ-25 באוגוסט.
שגית אפיק:
התקציב צריך להגיע לאישור ועדת הכספים, ואני מציעה שוועדת הבחירות תתכנס להכין את התקציב.
יצחק פינדרוס:
היא יכולה להתכנס עכשיו?
שגית אפיק:
אני לא יודעת.
שגית אפיק:
למה לא?
אורלי עדס:
כמובן, נכין את הצעת התקציב, אבל שוב - זה תהליך שלוקח ימים.
יצחק פינדרוס:
אז תתחילי את זה מהיום.
אורלי עדס:
גם אם זה ייקח שבוע, זה פחות שבעה ימי עבודה, כי גם במצב דברים רגיל, שאנחנו מביאים את התקציב - בינתיים לפני אישור התקציב אנחנו מקבלים מקדמות, גם בבחירות רגילות – לא במערכת הנוכחית.
יצחק פינדרוס:
אומר את מה שהיועצת המשפטית הציעה לכם – זו לא רק הצעה משפטית – זו הצעה פרקטית: תתכנסו היום, תבנו תקציב, תכינו הצעת תקציב, תגישו לוועדת תקציב בעוד שבועיים.
אורלי עדס:
עוד שבועיים זה מאבד 14 ימי עבודה.
יצחק פינדרוס:
נכון, אבל הרווחת לפחות את השבעה ימים של ה-16.
בועז טופורובסקי:
אנחנו צריכים לשלם את המחיר על זה שעד עכשיו הם לא הכינו תקציב?
יצחק פינדרוס:
אזרחי ישראל משלמים מחיר על זה שלא הגיעו להסכמה בממשלה.
יצחק פינדרוס:
אני שואל את האוצר, האם יש לכם פתרון לנושא המקדמות?
יצחק פינדרוס:
כולנו יודעים את לוח הזמנים, שמרב הסיכויים שיהיו בחירות ב-23 במרס.
יצחק פינדרוס:
ידענו את זה באוגוסט, כפי שאמרה שגית קודם.
יצחק פינדרוס:
זה לא סוד צבאי.
אורלי עדס:
אנחנו באמת יודעים שיהיו בחירות?
אורלי עדס:
זו השאלה.
יצחק פינדרוס:
גם להביא את תקציב 2020 כבר שווה.
יצחק פינדרוס:
תקציב 2020 בלי לשנות את מועד הבחירות הוא משמעותי.
יצחק פינדרוס:
הוא משמעותי לתפקוד המדינה.
יצחק פינדרוס:
בצלאל יסביר לך מה המשמעות של זה.
יצחק פינדרוס:
על זה היה דיון הבוקר בוועדת כספים.
יצחק פינדרוס:
יוגב, בבקשה.
יוגב גרדוס:
אנחנו לא מכירים את הנושא של מקדמות.
יוגב גרדוס:
נוכל לשבת אתכם ולשמוע.
יוגב גרדוס:
בגדול, אין לנו תהליך שבו אנו מאשרים הוצאת כסף ללא תקציב.
יצחק פינדרוס:
אני מציע שתבדקו את זה.
יצחק פינדרוס:
במסגרת הכאוס שאנחנו נמצאים בו, אני חושב שצריך לפעול בשתי דרכים: אל"ף, ועדת הבחירות שתיערך, זה נכון.
יצחק פינדרוס:
הנושא השני הוא שתנסו למצוא פתרון מחוץ לקופסה לדבר הזה.
יצחק פינדרוס:
בחוק הזה, התוצאה של החוק הזה – אם לא יוגש תקציב עד 6 בינואר, אנו יוצאים לבחירות ב-23 במרס.
יצחק פינדרוס:
מ-6 בינואר עד 23 במרס אין 100 ימי עבודה.
יצחק פינדרוס:
תהליך העבודה עד היום של ועדת הבחירות היה 100 ימי עבודה.
יצחק פינדרוס:
בהינתן הנתונים הללו חלק מאותם ימי עבודה זה שבועיים היערכות למקדמות – כך הציגה מנכ"לית ועדת הבחירות.
יצחק פינדרוס:
נסו להתכנס, למצוא פתרון, איך אנחנו מצמצמים את הפער הזה.
יוגב גרדוס:
אני מוכן לשבת אתם היום לנסות למצוא פתרון, אבל אני בספק אם יש כזה תהליך.
חמד עמאר:
האם ועדת הבחירות המרכזית הכינה את התקציב לבחירות 24?
חמד עמאר:
למה לא הכינה?
חמד עמאר:
דיברנו על זה גם בוועדת הכנסת שהבחירות יהיו ב-23 במרס.
אורלי עדס:
אנחנו בשלב של הכנות, ולאור זה שכל הבחירות האלה הן במרכיב עצום של אי ודאי, יש שורת החלטות לגבי איך יתקיימו הבחירות הללו, כמה קלפיות וכו', אלה דברים שמובאים לנשיאות הוועדה ויש להעריך אותם.
אורלי עדס:
הבחירות האלה זה לא קסם.
אורלי עדס:
אי אפשר לעשות את זה מהרגע להרגע.
חמד עמאר:
אנחנו מדברים כבר שבועיים על הבחירות.
אורלי עדס:
אתם המחוקקים.
אורלי עדס:
אם תחליטו שהבחירות ייראו אחרת – יהיו ממוחשבות – אז הן יהיו ממוחשבות.
אורלי עדס:
ועדת הבחירות היא הגורם המבצע.