GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שלמה קרעי: - - "יובא בחשבון השכר הממוצע" של 2020, זאת אומרת עם עלייה של 10%-15%.
איתן גינזבורג: חבר הכנסת קרעי, מכיוון שאיני זורה חול בעיניים ומסמא את עיני הציבור, אז אני מבקש ממך לא להפריע.
ארבל אסטרחן: מה שפורסם בינואר 2020.
שלמה קרעי: נכון, ינואר 2020, זה אומר השכר הממוצע האחרון שפורסם בשנת 2020.
איתן גינזבורג: חבר הכנסת קרעי, די.
איתן גינזבורג: בבקשה, עורך דין נגב, בבקשה.
הידי נגב: התנועה לאיכות השלטון פועלת מזה שנים כבר להביא להפסקת ההצמדה של חברי הכנסת לשכר הממוצע במשק, לכן אני קודם כול רוצה לברך אותך, אדוני יושב-ראש הוועדה.
הידי נגב: אני לא חושב שזה טריוויאלי שתפעל בצורה כל כך מהירה יחסית, בטח כשתזכיר החוק מתעכב בממשלה.
הידי נגב: כידוע, השנה העלייה במדד צפויה בכ-14% בגלל אותם בעלי שכר מועט של עובדים שגם יצאו לחל"ת וגם פוטרו, חלק ניכר.
הידי נגב: ואני שמח על הדיון בוועדה, ואני שמח גם שיש הסכמה חוצת בתים ממש פה בוועדה לעניין העובדה שהצעת חוק שמקפיאה את השכר לשנת 2021 לא מספיקה, והיא באמת לא מספיקה.
הידי נגב: ולכן אנחנו מבקשים קודם כול לתקן.
הידי נגב: ואנחנו חושבים שראוי לתקן את הצעת החוק ככה שבעצם תופסק בכלל ההצמדה למדד הממוצע במשק, אותו מדד שמפורסם, כמו שאמר החשב, בינואר כל שנה.
הידי נגב: ככל שיוחלט שלא לבטל את אותה הצמדה אנחנו מבקשים להתנגד לסעיף 3 בהצעת החוק.
הידי נגב: אותו סעיף שהוא לא ברור, וגם אני מבקש שתעמדו עליו.
הידי נגב: סעיף 3 בוועדה קובע ש"יובא בחשבון השכר הממוצע האחרון שפורסם בשנת 2020, במקום השכר הממוצע האחרון שפורסם בשנת 2021".
הידי נגב: לגבי הסעיף הזה יש לנו בעיה, גם כי אנחנו לא יודעים כמה יעלה ב-2021, האם הוא באמת ירד אותו שכר ממוצע במשק, וגם אנחנו לא רוצים שייקחו בחשבון את אותה עלייה מטאורית של 14% במדד, אותה עלייה שהייתה בשנת 2020.
הידי נגב: ולכן, ככל שתחליטו שלא להפסיק עם הצמדת השכר הממוצע אנחנו מבקשים מכם לשנות את נוסח הסעיף, או לכל הפחות לקבוע פרשנות שאותו שכר של שנת 2019 הוא זה שיקבע.
הידי נגב: זאת אומרת, עלייה של פחות מ-3%, 3%.
איתן גינזבורג: לפני שנעבור ונסכם את הדיון, אם אפשר בבקשה רק להבהיר את נושא העלאת השכר או עדכון השכר בשנת 2022, שהדברים יהיו ברורים, הן החשב והן היועצת המשפטית.
חיים אבידור: הביטוח הלאומי מפרסם את השכר הממוצע במשק פעם אחת בשנה, הוא מפרסם את זה בחודש ינואר.
חיים אבידור: זאת אומרת שברגע שכתוב שהשכר האחרון שפורסם בשנת 2020, זאת אומרת השכר - - -
איתן גינזבורג: זה אומר בינואר 2020.
חיים אבידור: השכר שפורסם בינואר 2020.
חיים אבידור: מינואר 2020 עד ינואר 2021 לא מפורסם שכר ממוצע על ידי הביטוח הלאומי.
חיים אבידור: לכן כאשר מדברים על השכר האחרון שפורסם בשנת 2020 מתכוונים לשכר הממוצע של שנת 2019.
איתן גינזבורג: כלומר, השכר שהיום מקבלים חברי הכנסת יהיה הבסיס של שנת 2022.
ארבל אסטרחן: יש את המילה "אחרון" והיא נורא מבלבלת, פשוט העירו לי מהאוצר, יכול להיות שאפשר גם לוותר עליה.
ארבל אסטרחן: אבל, כמו שאמר החשב, אכן השכר הממוצע מתפרסם פעם בשנה, אלא אם יש תוספת יוקר.
ארבל אסטרחן: תוספת יוקר לא ניתנה כבר הרבה שנים, והיא לא צפויה השנה ולא צפויה בשנה הבאה, אבל אם היא ניתנת אז זה יכול גם להשתנות במהלך השנה, וזאת הסיבה שכתוב "האחרון", הכוונה היא לינואר 2020.
איתן גינזבורג: רבותיי, אני חושב שזה הזמן שאפשר לעבור להצבעה.
איתן גינזבורג: מי בעד הצעת חוק ביטול עדכון שכר חברי הכנסת בשנת 2021 - - -
אלעזר שטרן: אפשר להגיש הסתייגות?
ארבל אסטרחן: אנחנו בראשונה.
איתן גינזבורג: בשנייה ושלישית תגיש – (הוראת שעה), התשפ"א–2020?
איתן גינזבורג: 13 בעד.
איתן גינזבורג: הצעת החוק אושרה והיא תועבר לדיון בקריאה ראשונה במליאת הכנסת.
איתן גינזבורג: אני מודה למשתתפים על הדיון הזה.
איתן גינזבורג: ואני מברך את חברי הכנסת שהשתתפו ושתמכו בהצעת החוק הזאת.
איתן גינזבורג: אני עובר לנושא הבא: קביעת ועדה לפי חוק שירות לאומי-אזרחי, התשע"ד–2014 – פניית שר ההתיישבות.
איתן גינזבורג: פנה אלינו שר ההתיישבות חבר הכנסת צחי הנגבי בבקשה לכנס דיון של ועדת הכנסת במטרה לקבוע איזו ועדה בכנסת תשמש כוועדה לעניין חוק שירות לאומי-אזרחי.
איתן גינזבורג: כידוע, חוק השירות הלאומי-האזרחי עוסק במסלול השירות הלאומי והאזרחי המהווה בעצם חלופה למסלול הצבאי, והוא מיועד בעיקר לאוכלוסיית תלמידי הישיבות.
איתן גינזבורג: בחוק בהגדרת ועדה כתוב שזאת ועדה מוועדות הכנסת, כפי שתקבע ועדת הכנסת.
יוליה מלינובסקי: זה חוק שאמור לעבור?
יוליה מלינובסקי: לא הבנתי.
איתן גינזבורג: החוק הזה כבר קיים.
איתן גינזבורג: החוק מבקש שוועדת הכנסת תקבע איזו ועדה תדון בחוק הזה.
ארבל אסטרחן: תדון בחקיקת משנה.
טלי פלוסקוב: לא בחוק, בתקנת משנה.
איתן גינזבורג: בתקנת משנה וגם בכל התקנות.
ארבל אסטרחן: זה חוק מ-2014.
יוליה מלינובסקי: כן, בגלל זה לא הבנתי.
איתן גינזבורג: צריך להקים ועדה כדי שתדון בתקנות של החוק הזה.
קריאה: נו, ואיזה ועדה תדון?
יוליה מלינובסקי: לא צריך להקים ועדה, אחת מוועדות הכנסת יכולה לדון.
ארבל אסטרחן: לבחור איזו ועדה.
איתן גינזבורג: רק שנייה, אני יודע.
איתן גינזבורג: ושר ההתיישבות מבקש שהוועדה תהיה ועדת העבודה, הרווחה - - -
מיכאל מלכיאלי: מי שר ההתיישבות?
טלי פלוסקוב: צחי הנגבי שר ההתיישבות.
אוסנת הילה מארק: צחי הנגבי.
איתן גינזבורג: שר ההתיישבות צחי הנגבי ביקש שהוועדה תהיה ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, וזאת גם בקשתו של יושב-ראש הוועדה שביקש שזה יעבור אליו.
איתן גינזבורג: בכנסת הקודמת - -
טלי פלוסקוב: בכנסת העשרים.
איתן גינזבורג: - - בכנסת העשרים, מבחינתי היא הקודמת, אבל את צודקת, מי שקבע את הצעת החוק הזאת זו ועדה משותפת לוועדת החוץ והביטחון וועדת העבודה והרווחה, בראשות יושב-ראש ועדת העבודה והרווחה.
איתן גינזבורג: יושב-ראש ועדת החוץ והביטחון פנה אליי בבקשה שהוועדה שתדון בכך לא תהיה ועדת העבודה והרווחה, אלא ועדה משותפת של שתי הוועדות, ואין לו בעיה שיושב-ראש הוועדה יהיה יושב-ראש ועדת העבודה והרווחה.
יוליה מלינובסקי: למי אין בעיה?
אלעזר שטרן: לוועדת החוץ והביטחון.
איתן גינזבורג: יושב-ראש ועדת החוץ והביטחון ביקש שמכיוון שהחוק הזה הוכן בוועדה משותפת גם התקנות יהיו בוועדה משותפת, ואין לו שום בעיה שיושב-ראש הוועדה יהיה חיים כץ יושב-ראש ועדת העבודה והרווחה.
ארבל אסטרחן: זה הוכן בוועדה מיוחדת.
ארבל אסטרחן: בכנסת העשרים התקנות אושרו בוועדה משותפת.
מיכאל מלכיאלי: וחיים כץ התנגד לזה?
טלי פלוסקוב: חיים כץ ביקש להעביר את הדיון לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
אוסאמה סעדי: זה השירות האזרחי בוועדת החוץ והביטחון.
מיכאל מלכיאלי: הוא ראש הוועדה, מה אכפת לו שיהיו חברים מוועדת החוץ והביטחון?
איתן גינזבורג: בבקשה, ארבל.
ארבל אסטרחן: אני רק אומרת שזה חוק שנחקק בוועדה מיוחדת בשנת 2014.
ארבל אסטרחן: כשאומרים בחוק איזו ועדה תאשר את התקנות אי-אפשר להפנות לוועדה מיוחדת, אז אמרו ועדה שתקבע ועדת הכנסת.
ארבל אסטרחן: כמו שאמר יו"ר הוועדה, בכנסת העשרים הוועדה לאישור התקנות הייתה ועדה משותפת לוועדת העבודה והרווחה וועדת החוץ והביטחון, ואני מבינה שזה מה שמוצע גם כעת או שכך מבקש יו"ר ועדת החוץ והביטחון.
איתן גינזבורג: יו"ר ועדת החוץ והביטחון ביקש לקיים ועדה משותפת של שתי הוועדות בראשותו של חיים כץ יושב-ראש ועדת העבודה והרווחה.
יוליה מלינובסקי: אבל חיים כץ לא ביקש את זה.
איתן גינזבורג: הוא לא ביקש את זה, הוא לא ידע את זה.
איתן גינזבורג: זאת בקשה שקיבלנו עכשיו מצבי האוזר.
יוליה מלינובסקי: אפשר לבקש התייחסות של חיים כץ?
טלי פלוסקוב: כן, אני פה בשם ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
איתן גינזבורג: אבל הוא לא יודע לגבי הבקשה של האוזר.
עוזי דיין: חיים כץ ישמח לכל ועדה בראשותו.
טלי פלוסקוב: לא, האוזר זה האוזר, אני כרגע - - -
איתן גינזבורג: אבל הוא לא יודע, חיים כץ לא מכיר את ההצעה של האוזר.
טלי פלוסקוב: אז למה אתה מעלה את זה כל עוד אין לנו התייחסות של יושב-ראש ועדת העבודה והרווחה?
איתן גינזבורג: אני מעלה את זה עכשיו מכיוון שזה הגיע עכשיו.
טלי פלוסקוב: אז אני מציעה לא להצביע.
איתן גינזבורג: אז אני מציע לאור כך לא להצביע על זה עכשיו.
איתן גינזבורג: אנחנו נקיים דיון עם יושב-ראש ועדת העבודה והרווחה לראות אם זה מקובל עליו.
איתן גינזבורג: עדיף דברים בהסכמה מאשר דברים כאלה.
איתן גינזבורג: אז נסיר את הנושא הזה מסדר-היום.
איתן גינזבורג: גם הנושא הבא של פניית יושב-ראש ועדת הפנים והגנת הסביבה בדבר טענת נושא חדש בהצעת חוק הכניסה לישראל לא יידון היום.
איתן גינזבורג: כי היא ביקשה להיות נוכחת בדיון.
שלמה קרעי: לא, נו, מה, אתה לא אמיתי, איתן.
איתן גינזבורג: מכיוון שהיא נמצאת כרגע בדיון אחר והיא לא יכולה להגיע היא ביקשה לדחות את הדיון.
אוסנת הילה מארק: מה?
שלמה קרעי: איתן, אתה לא יכול לעשות דבר כזה.
איתן גינזבורג: אנחנו נדחה את הדיון.
שלמה קרעי: אתה קובע פה דיון לסדר-היום, תכבד את חברי הכנסת.
אוסנת הילה מארק: רגע, רגע, לא שומעת.
שלמה קרעי: תכבד את הוועדה בראשותך.
איתן גינזבורג: אנחנו נדחה את הדיון לישיבה הבאה.
אוסנת הילה מארק: מה זה?
אוסנת הילה מארק: לא הבנתי.
אוסנת הילה מארק: לא שמעתי מה הוא אמר.
שלמה קרעי: אתה לא יכול לעשות מאיתנו הצגות ומשחקים.
איתן גינזבורג: אני לא עושה הצגות ומשחקים, זה מקובל.
אוסנת הילה מארק: למה לא לדון בנושא החדש?
שלמה קרעי: תפסיק עם התעלולים האלה.
שלמה קרעי: שתבוא לכאן עכשיו ואנחנו נצביע.
שלמה קרעי: אל תרמו את חברי הכנסת, תפסיקו עם הרמאויות והנוכלות שלכם.
איתן גינזבורג: הוועדה הזאת סיימה את ישיבתה היום.
איתן גינזבורג: אנחנו מכבדים.
שלמה קרעי: איתן, אתה מזלזל בחברי הכנסת.
שלמה קרעי: אתה עושה צחוק מחברי הכנסת.
איתן גינזבורג: כמו שמכבדים את ועדת העבודה והרווחה מכבדים את ועדת הפנים.
אוסנת הילה מארק: הבאת אותנו לדיון רק בשביל הדברים האישיים שלך?
איתן גינזבורג: על סדר-היום מספר נושאים שאנחנו נדרשים אליהם לאור ענייני קורונה ואחרים.
איתן גינזבורג: ראשית, יש בקשה של יו"ר ועדת הכלכלה למיזוג הצעות החוק הבאות:
איתן גינזבורג: הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון מס' 62) (מאגר צרכנים להגבלת שיחות שיווק מרחוק), התש"ף
איתן גינזבורג: -2020 והצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון – איסור על שיווק טלפוני למספר הרשום במאגר "אל תתקשרו אלי"), התש"ף-2020, של חברי הכנסת משה גפני ויעקב אשר.
איתן גינזבורג: חבר הכנסת מרגי יו"ר ועדת הכלכלה פנה אלינו בהקשרים של שתי הצעות החוק הללו.
איתן גינזבורג: שתי הצעות החוק, אחת ממשלתית ואחת של חברי הכנסת גפני ואשר נדונו במליאת הכנסת והועברו לדיון בוועדת הכלכלה.
איתן גינזבורג: מאחר ומדובר בהצעות חוק באותו נושא, החליטה ועדת הכלכלה למזג את הצעת החוק הפרטית עם הצעת החוק הממשלתית ולדון בהן על בסיס הנוסח של הצעת החוק הממשלתית שאושרה בקריאה ראשונה לשם הבאתה כהצעת חוק אחת לקריאה השנייה והשלישית.
איתן גינזבורג: לכן הם מבקשים להביא לאישור ועדת הכנסת את מיזוג שתי ההצעות האמורות לשם הבאתן כהצעת חוק אחת לקריאה שנייה ושלישית.
איתן גינזבורג: מי בעד מיזוג הצעות החוק.
איתן גינזבורג: המיזוג אושר
איתן גינזבורג: פה אחד 5, המיזוג אושר.
איתן גינזבורג: קיבלנו בקשת ממשלה להקדמת דיון בהצעות החוק הבאות לפני הקריאה הראשונה.
איתן גינזבורג: הצעת חוק הרשויות המקומיות (בחירות) (הוראת שעה – נגיף הקורונה החדש) (מ/13692) .
טלי פלוסקוב: של מי זה?
איתן גינזבורג: של משרד הפנים.
איתן גינזבורג: הצעת החוק באה לאפשר בבחירות לרשויות מקומיות הסדרי הצבעה מיוחדים למי שנחשב לחולה קורונה או מבודד.
איתן גינזבורג: יש בחירות כאלה בקרוב בתל-מונד.
מיכאל מלכיאלי: זה אמור להוות תקדים גם לבחירות לכנסת?
איתן גינזבורג: לא, זה צריך להיות תיקון לחוק אחר אבל אתה יכול להגיש הצעה כזאת.
מיכאל מלכיאלי: ביחד?
איתן גינזבורג: רק תגיד.
אוסנת הילה מארק: למה, יש בחירות מקומיות עכשיו?
איתן גינזבורג: יש בתל מונד.
איתן גינזבורג: הצעת חוק אחרת היא הצעת חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (תיקון מס' 3) (אזור תיירות מיוחד – העיר אילת או אזור עין בוקק-חמי זוהר).
איתן גינזבורג: זאת הצעת חוק ממשלתית שגם נדונה.
איתן גינזבורג: אגב, שתי הצעות החוק נדונו היום בוועדת שרים לחקיקה.
איתן גינזבורג: הצעת חוק שבעצם באה לקדם אזורי תיירות ירוקים.
איתן גינזבורג: מתחילים עם אילת וים המלח, שמוגדרות אזורים מוכי אבטלה בגלל שהן מתבססות אך ורק על תיירות עם 80% אבטלה.
טלי פלוסקוב: מרוחקים מכל העולם.
איתן גינזבורג: מרוחקים ומבודדים ואפשר לנטר את מי שנכנס ויוצא מהערים האלה.
איתן גינזבורג: לאפשר את פתיחת האזור הזה בהתאם להגבלות מסוימות שקבועות בחוק.
איתן גינזבורג: אלה שתי הצעות החוק.
יוני משריקי: אני יועץ שר הפנים.
יוני משריקי: היושב-ראש הציג את זה יותר טוב ממני.
יוני משריקי: רק אומר שהדחיפות לחוק הזה שהוא בעצם הוראת שעה היא בשל הבחירות בתל-מונד ב-24.11.
יוני משריקי: לכן נדרש תיקון החקיקה הזה.
אוסנת הילה מארק: יש לש"ס נציג?
יוני משריקי: לא, לא.
יוני משריקי: הכול בסדר.
יוני משריקי: להסמיך את שר הפנים להתקין תקנות.
איתן גינזבורג: יש למישהו רצון להתייחס להצעת החוק של משרד הפנים?
ארבל אסטרחן: צריך להצביע בנפרד.
איתן גינזבורג: נעבור להצבעה על חוק הרשויות המקומיות (בחירות).
איתן גינזבורג: מי בעד הקדמת הדיון לקריאה ראשונה ירים את ידו?
איתן גינזבורג: הבקשה להקדמת הדיון התקבלה.
איתן גינזבורג: 6 בעד פה אחד.
טלי פלוסקוב: אדוני היושב ראש, רק ראשונה?
איתן גינזבורג: פיני שני, סמנכ"ל משרד התיירות אתה בשידור.
פיני שני: תודה על הדיון.
פיני שני: בעקבות הפגיעה המאוד קשה של מגפת הקורונה בתעשיית התיירות ובמוקדים שמבוססים על תיירות, כמו העיר אילת וים המלח, שם הפגיעה באופן טבעי עוד הרבה יותר קשה, אנחנו מבקשים לקדם את החוק הזה כמה שיותר מהר.
פיני שני: יישום החוק הוא לא פשוט.
פיני שני: הוא דורש היערכות נרחבת גם בצד הממשלתי וגם בצד הפרטי.
פיני שני: יש פה הרבה לוגיסטיקה שבסופו של דבר נדרשת על-מנת להפוך את שני האזורים האלה לאזורים סטריליים.
פיני שני: לכן אנחנו רוצים להקל על האזורים האלה כמה שיותר מהר ולהביא לכך שהתיירים יחזרו לשם.
פיני שני: גם אילת וגם אזור ים המלח יוכלו לחזור לפעילות כמה שיותר גדולה.
פיני שני: אני לא יודע אם היא תהיה מלאה אבל כמה שיותר גדולה על-מנת להקטין את אחוזי האבטלה ולאפשר לכמה שיותר אנשים להתפרנס בצורה הכי מהיר ולכן בקשתנו.
פיני שני: מישהו רוצה להתייחס להצעת החוק?
הילה שי וזאן: הצעה מבורכת.
איתן גינזבורג: מבורכת.
איתן גינזבורג: מי בעד הקדמת הדיון בהצעת החוק ירים את ידו?
איתן גינזבורג: 8 בעד, אין נמנעים, אין מתנגדים.
איתן גינזבורג: פה אחד אושרה הקדמת הדיון.
איתן גינזבורג: אני מודה לחברי הוועדה על ההשתתפות הערה.
איתן גינזבורג: היום יום שלישי, א' בכסלו התשפ"א, 17 בנובמבר 2020.
איתן גינזבורג: על סדר היום: הצעת חוק לביטול העדכון של שכר חברי הכנסת בשנת 2021 – הכנה לקריאה שנייה ושלישית, וכן הצעת חוק הקפאת שכר חברי הכנסת (הוראת שעה), של חברי הכנסת יאיר לפיד ומיקי לוי – הכנה לקריאה ראשונה.
איתן גינזבורג: נעלה להצבעה את מיזוג שתי ההצעות.
ארבל אסטרחן: המשמעות של המיזוג זה שהוועדה תכין אותן יחד לקריאה שנייה ושלישית, אפילו שאחת עברה רק טרומית, לפי הנוסח שעבר קריאה ראשונה.
איתן גינזבורג: מי בעד המיזוג, ירים את ידו?
איתן גינזבורג: המיזוג אושר.
ארבל אסטרחן: ההצעה היא להשאיר את הנוסח באותו נוסח שהוועדה הכינה לקריאה ראשונה, כשהנוסח אומר כך: הצעת חוק לביטול העדכון של שכר חברי הכנסת בשנת 2021 (הוראת שעה) הגדרות 1.
ארבל אסטרחן: בחוק זה – "חברי הכנסת" – חברי הכנסת שאינם שרים או סגני שרים, ובכלל זה יושב-ראש הכנסת, ראש האופוזיציה, סגני יושב-ראש הכנסת ויושבי- ראש ועדות הכנסת; "השכר הממוצע" – כהגדרתו בחוק הביטוח הלאומי.
ארבל אסטרחן: הוראת שעה 2.
ארבל אסטרחן: על אף האמור בכל דין, בשנת 2021 לא יעודכן שכרם של חברי הכנסת לשנת 2021 לפי השינוי בשכר הממוצע.
ארבל אסטרחן: עדכון השכר 3.
ארבל אסטרחן: לשם חישוב העדכון של שכר חברי הכנסת ביום כ"ח בטבת התשפ"ב בשנת 2022 (1 בינואר 2022) יובא בחשבון השכר הממוצע שפורסם בשנת 2020, במקום השכר הממוצע שפורסם בשנת 2021.
ארבל אסטרחן: ביצוע 4.
ארבל אסטרחן: יושב-ראש הכנסת ממונה על ביצוע הוראות חוק זה.
הילה שי וזאן: זה אומר שהשכר של יושבי ראש הוועדות וסגני השרים יעודכן?
ארבל אסטרחן: אנחנו לא מדברים פה על שרים וסגני שרים.
ארבל אסטרחן: הסמכות לקבוע לגביהם היא בידי ועדת הכספים, שאמורה לעשות את זה בנפרד.
הילה שי וזאן: כאן דנים בכל חברי הכנסת, כולל יו"ר הכנסת, יושבי ראש ועדות, סגנים של יו"ר הכנסת.
ארבל אסטרחן: וראש האופוזיציה.
ארבל אסטרחן: ככה זה כתוב היום בהחלטות, כי לכל אחד מהם יש סעיף נפרד של שכר.
ארבל אסטרחן: יחול אותו דין לגבי כולם: שכרם לא יתעדכן בינואר.
הילה שי וזאן: אני חושבת שזו הצעה מאוד מאוד חשובה.
הילה שי וזאן: קראתי גם את הצעותיהם של יאיר לפיד ומיקי לוי.
הילה שי וזאן: בואו לא נוסיף פופוליזם לעניין, בואו נשמור על זה ענייני ונעשה מה שצריך.
הילה שי וזאן: אם נצטרך לעשות את ההתאמה הזאת גם בשנה הבאה, נבצע אותה גם בשנה הבאה, בשביל זה אנחנו פה.
הילה שי וזאן: אני חושבת שחשוב לשמור על הנוסח המקורי.
שלמה קרעי: כמו שאמרתי, הצעת החוק הזאת היא טלאי קטן שלא מטפל כמעט בשום דבר.
שלמה קרעי: לצערי, אדוני היושב-ראש, מנעת בגופך הצעת חוק רחבה הרבה יותר, שתביא פתרון לכל בכירי המגזר הציבורי, ללמעלה מ-2,000 איש, שתחסוך מאות מיליונים בתקופה הקשה הזאת, שתכניס את כולם תחת הנטל הזה.
שלמה קרעי: אתה התנגדת בכל תוקף שהיא תעלה להצבעה טרומית בשבוע שעבר, לכן אנחנו נמצאים עם ההצעה הכל כך לא משמעותית וכמעט שלא נותנת שום דבר אמיתי למשק, חוץ ממשהו פופוליסטי ויחצני.
שלמה קרעי: אני מתכוון להמשיך עם הצעת החוק שלנו, שגם אתה חתום עליה.
שלמה קרעי: אני פשוט לא מצליח להבין איך אתה מסביר לציבור, איך אתה מסביר לבוחרים שלך שיש הצעת חוק שבאמת נותנת פתרון ואתה מתנגד והתנגדת להעלות אותה להצבעה בכנסת בשבוע שעבר.
שלמה קרעי: חבל מאוד שהפופוליזם משתלט כאן על הדברים המהותיים.
שלמה קרעי: כמו שאנחנו הצבענו כולנו פה אחד בעד הצעת החוק שלך, כמו שידענו להנמיך את המחלוקות הפוליטיות ולעשות את מה שנכון, כך ציפיתי ממך שתעשה את אותו דבר - אבל לצערי לא.
שלמה קרעי: הייתה לי מחלוקת עם היועצת המשפטית לוועדה בשאלה: האם אחרי שהצעת החוק של הוועדה הוצבעה במליאת הכנסת בקריאה ראשונה היא הופכת להיות הצעה ככל ההצעות ואפשר להכניס לתוכה הסתייגויות גם שלא בסמכותה של הוועדה במקור.
שלמה קרעי: אני חשבתי שכן, היועצת המשפטית חשבה שלא.
שלמה קרעי: קיבלתי את דעתה בלית ברירה.
שלמה קרעי: ההסתייגות שאני אגיש כאן לא רק תקפיא את שכר חברי כנסת, כמו ההצעה שאתה הגשת, אלא תכניס תיקון אמיתי למנגנון עדכון השכר של חברי הכנסת.
שלמה קרעי: כרגע נגיש את זה רק לחברי הכנסת, כי זה הדבר היחיד שאנחנו יכולים להגיש כהסתייגות, אבל בהמשך נרחיב את זה, אם בהצעת חוק, אם דרך ועדת הכספים.
שלמה קרעי: מה שקורה בהסתייגות הזאת, ואני מצפה שגם אתה תצטרף אליה כי הסכמת במקור לרעיון הזה, זה שהיא מכניסה את השכר של המובטלים ושל אלה שנמצאים בחל"ת, שבדרך כלל מדובר באנשים ששכרם הוא נמוך יחסית, לתוך מנגנון חישוב השכר הממוצע במשק, וכך השכר הממוצע במשק בעת העדכון של שכר חברי הכנסת ישקף את תמונת המשק במלואה.
הילה שי וזאן: זה לא עולה מחר?
שלמה קרעי: לא, זה לא עולה.
הילה שי וזאן: משכתם את זה?
שלמה קרעי: אני לא משכתי שום דבר.
הילה שי וזאן: למה הסיעה שלך משכה את זה?
שלמה קרעי: כל הסיעות האחרות החליטו להגיש הצעות נוספות, לכן החליטו להוריד את זה כרגע.
שלמה קרעי: ההסתייגות שלי כרגע מדברת על שכר חברי הכנסת, ואני אתן דוגמה.
שלמה קרעי: בינואר האחרון, בינואר 2020, השכר הממוצע במשק עמד על כ-10,800 שקל, כשבהתאם לזה עודכן שכר חברי הכנסת.
שלמה קרעי: נכון ללפני חודשיים-שלושה, כשאחוז האבטלה היה גבוה, השכר הממוצע עמד על 12,500.
שלמה קרעי: זאת הייתה צפויה להיות העלייה בשכר שלנו.
שלמה קרעי: אם אנחנו מכניסים לתוך המנגנון, לתוך הנוסחה את השכר של המובטלים ושל אלה שנמצאים בחל"ת, השכר הממוצע במשק לא יהיה 12,500, הוא יהיה בין 10,000 ל-10,500, שזאת ירידה של כשלושה עד חמישה אחוז בשכר הממוצע במשק.
שלמה קרעי: במקום שתהיה הקפאה לפי הנוסח המונח כרגע על השולחן ואחר כך יבוא שר האוצר ויגיד: "בואו נרצה את התקשורת ונוסיף עוד קיצוץ של 10%, 20%, 30%", אני חושב שמנגנון שישקף נכונה את מצב המשק, שזה המנגנון שיביא לידי ביטוי את שיעור האבטלה במשק, הוא המנגנון הנכון שצריך להיכנס כאן בהצעת החוק הזאת.
שלמה קרעי: הצעת החוק הזאת רשומה על שמך, אדוני היושב-ראש.
שלמה קרעי: מבחינתי שזאת לא תהיה ההסתייגות שלי.
שלמה קרעי: קח את הנוסח, תכניס אותו כנוסח שלך, כי גם אתה חתום על ההצעה במקור.
שלמה קרעי: זה דבר שיביא לנשיאה בנטל, לא רק להקפאה זמנית לינואר הקרוב ואחר כך עדכון ששוב פעם לא יביא בחשבון את דמי האבטלה.
איתן גינזבורג: אני לא חוסם בגופי שום דבר.
איתן גינזבורג: יש דרכי עבודת קואליציה שכולנו אמונים עליהן.
איתן גינזבורג: זה אומר שהצעות חוק פרטיות יעלו למליאת הוועדה בהסכמת הנהלת הקואליציה, לאחר שעברו דיון בוועדת שרים לחקיקה.
איתן גינזבורג: אני לא תמיד מסכים עם הקביעה הזאת, אבל אני מכבד אותה, לאור העובדה שזה מה שקבעה הקואליציה.
איתן גינזבורג: גם חוקים שאני הייתי רוצה לקדם לא עולים לדיון במליאת הכנסת - רק מה שוועדת שרים חקיקה מאשרת.
איתן גינזבורג: מה שביקשת לעשות בשבוע שעבר זה להעלות הצעת חוק פרטית, שגם אני חתום עליה, ללא שעברה את אישור ועדת שרים לחקיקה, מבלי עמדת הממשלה.
איתן גינזבורג: זה דבר שהקואליציה לא מאפשרת לאף חבר כנסת לעשות.
איתן גינזבורג: מהרגע שוועדת שרים לחקיקה לא הביעה עמדה ביחס להצעת חוק פרטית - היא לא תעלה מטעם הקואליציה להצבעה.
איתן גינזבורג: אנחנו מצטערים על זה, אנחנו מבקרים את זה.
איתן גינזבורג: ביקרתי את שר המשפטים ואת השר המקשר בין הממשלה לכנסת על הדבר הזה שלא מאפשרים לנו כחברי קואליציה להעלות חוקים למליאה כחוקים פרטיים.
איתן גינזבורג: הצעת החוק שמוגשת היום מטעם ועדת הכנסת הגיעה לאחר שהיא נעשתה בתיאום עם יושב-ראש ועדת הכנסת ויושב-ראש ועדת הכספים.
איתן גינזבורג: היא לא הצעת חוק פרטית של מישהו, היא הצעת חוק מטעם הוועדה, מתוך אותו רצון למנוע את העלאת השכר, ולאור העובדה שהממשלה לא הצליחה להעביר את החוק בגלל עניינים פוליטיים.
שלמה קרעי: הניסיון להעלות את זה בשבוע שעבר היה בהסכמת יושב-ראש הכנסת וסיעות הבית.
איתן גינזבורג: סיעות הבית זה נחמד, אבל בסוף יש עמדת ממשלה וועדת שרים לחקיקה, שאף אחד לא עוקף אותן, כולל אני ואתה.
שלמה קרעי: הם לא התנגדו.
איתן גינזבורג: הם התנגדו, כי הם לא התכנסו כדי לדון בחוק הזה.
איתן גינזבורג: אם תקרא את דרכי עבודת הקואליציה ואת דרכי עבודת הממשלה, אתה תראה שכשאין עמדת ועדת שרים לחקיקה זה כמו שיש התנגדות ממשלה.
איתן גינזבורג: כל הניסיון שלך להשחיר את פניי בכל הנוגע לכך שאני מונע חקיקת חוק שאני חתום עליה, זה ניסיון נחמד, הוא אפילו צובר כמה נקודות תקשורתיות.
איתן גינזבורג: אני לא יודע כמה נקודות מוסריות או ערכיות זה מוסיף לך, אבל תקשורתיות כנראה שכן.
איתן גינזבורג: אם זאת הדרך שבה אתה בוחר, זאת בחירתך.
איתן גינזבורג: אני עומד מאחורי החתימה בהצעת החוק, אני חושב שהיא צריכה לעבור כהצעת חוק אחרי שוועדת שרים אומרת את דברה, שזה סדר הדברים הנכון בכנסת.
שלמה קרעי: אנחנו בינתיים נמשיך לשלם מאות מיליונים לבכירי המגזר הציבורי רק בגלל איזה שהוא מנגנון של הקואליציה.
הילה שי וזאן: שלמה, אתה יודע שההצעה שלך היא ראויה וחשובה, אבל כמוה יש לנו עוד הרבה הצעות חוק חשובות לא פחות.
הילה שי וזאן: דיברנו על הזוגות שצריכים לקבל את המקדמות שלהם בחזרה, שזה לא פחות חשוב.
הילה שי וזאן: אני מצטרפת לחברי חבר הכנסת גינזבורג, שאומר ששר המשפטים והשר המקשר דודי אמסלם צריכים להיכנס לחדר כדי למצוא פתרון לכינוס ועדת שרים.
הילה שי וזאן: ללכת בדרך האחורית ולהגיש את אותו החוק כהסתייגות כדי להעביר את זה משם, מבחינתי זה לא מתאים, וזה גם נושא חדש.
שלמה קרעי: על מה את אומרת נושא חדש?
שלמה קרעי: על ההסתייגות הזאת?
הילה שי וזאן: בוודאי.
שלמה קרעי: אנחנו מדברים כאן על עדכון שכר חברי הכנסת.
שלמה קרעי: אני מציע מנגנון אחר לעדכון.
שלמה קרעי: איך את הופכת את זה לנושא חדש?
הילה שי וזאן: מנגנון חדש שאינו חלק ממה שכבר העברנו בקריאה ראשונה, זה מבחינתי נושא חדש לחלוטין.
יצחק פינדרוס: שלמה, יש פה את הנושא של הנראות ואת הנושא הכלכלי.
יצחק פינדרוס: הנושא הכלכלי צריך להיות נדון בוועדת כספים.
יצחק פינדרוס: הצעת החוק שלך, שמדברת על הורדה של 250 או 300 שקל לכל אחד מ-86 חברי כנסת, מביאה אותנו לחיסכון של 20,000 שקל בחודש.
יצחק פינדרוס: אני חושב שזה חשוב מאוד, אבל אני לא חושב שבגלל זה צריך לבנות מנגנון חדש לשכר חברי הכנסת.
יצחק פינדרוס: יש ועדות ציבוריות שידונו בזה.
יצחק פינדרוס: כרגע יש עלייה לא פרופורציונאלית שצריך לעצור.
שלמה קרעי: הרב גפני חתום על החוק הזה.
יצחק פינדרוס: זה חוסך למדינת ישראל 20,000 שקל בחודש, 240,000 שקל בשנה.
שלמה קרעי: החוק הזה היה חוסך 200 מיליון שקל בשנת 2021.
איתן גינזבורג: שיעלה כחוק.
שלמה קרעי: זה המנגנון הנכון שצריך להיכנס.
ארבל אסטרחן: הלב של ההצעה של חבר הכנסת קרעי משנה את ההגדרה של השכר הממוצע.
ארבל אסטרחן: בעוד שבנוסח המוצע השכר הממוצע הוא כפי שמוגדר בחוק הביטוח הלאומי, ההצעה של חבר הכנסת קרעי מדברת על כך שהשכר הממוצע יהיה כהגדרתו בחוק הביטוח הלאומי עם שקלול הממוצע החודשי של דמי האבטלה בשלושת החודשים האחרונים שלגביהם היו נתונים בידי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה ביום שקדם ליום העדכון.
ארבל אסטרחן: חבר הכנסת קרעי מציע שהעדכון בינואר מידי שנה של שכר חברי הכנסת יהיה לפי אותה הגדרה שהקראתי.
ארבל אסטרחן: יש הוראת מעבר שאומרת שהעדכון הראשון בינואר 2021 יהיה לפי השכר הממוצע 12 חודשים קודם לכן.
שלמה קרעי: לפי ההגדרה הישנה.
ארבל אסטרחן: אתה רוצה שבינואר הקרוב זה יכלול את כל העלייה בשכר הממוצע?
שלמה קרעי: ינואר הקרוב יכלול את דמי האבטלה, אבל המכנה יהיה ינואר האחרון שלפיו עדכנו עד היום.
איתן גינזבורג: חשב הכנסת, האם אתה מבין את ההסתייגות?
איתן גינזבורג: והאם יש לך יכולת לפעול על פי הדבר הזה?
חיים אבידור: אני צריך לעדכן את השכר בהתאם לאיזה שהוא מדד מסוים.
חיים אבידור: כל דבר צמוד לאיזה שהוא מדד מסוים או מטבע מסוים שמפרסם איזה שהוא גוף בר סמכא.
חיים אבידור: בשביל לעשות את ההצמדה הזאת אני צריך שיהיה לי איזה שהוא מדד שפרסם אותו גוף שצריך לפרסם.
חיים אבידור: פה אין איזה שהוא מדד.
חיים אבידור: פה מדברים על לקחת את השכר הממוצע של ביטוח לאומי ולהוסיף לו שכר של מובטלים, שזה לא איזה מדד אובייקטיבי שאתה יכול לקחת ולהצמיד אותו.
חיים אבידור: זה מכריח את חשב הכנסת ללכת ולאסוף כל מיני נתונים, שאני לא יודע מי מפרסם אותם, ולעשות כל מיני תחשיבים שיהיו סובייקטיביים.
חיים אבידור: אני ממש לא יודע איך אני יכול להכין את המנגנון הזה.
איתן גינזבורג: למה סובייקטיבי?
חיים אבידור: כי זה על פי תחשיב שאני עשיתי באיזה שהוא מקום.
חיים אבידור: יכול לבוא מישהו ולהגיד לי: "למה לקחת את כמות המובטלים שהיו פה, או את כמות המובטלים שהיו שם".
חיים אבידור: אני לא מומחה לפרסום מדדים מסוימים.
הילה שי וזאן: מי קובע את המדד?
איתן גינזבורג: הוא אומר שזה מדד חדש.
חיים אבידור: לא קיים בכלל.
הילה שי וזאן: אין היום מישהו שקובע את זה?
חיים אבידור: אם תפנו לביטוח לאומי או ללשכה המרכזית לסטטיסטיקה ותגידו: "אנחנו מבקשים שתעשו מדד שלוקח בחשבון את השכר - -"
שלמה קרעי: זה מה שנבקש.
שלמה קרעי: אם הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה נותנת לך נתון של שבעה אחוז אבטלה, פלוס נתון שאומר שכל מובטל מרוויח 5,000 שקל בממוצע דמי אבטלה, אתה מחבר את זה לחישוב השכר הממוצע במשק.
חיים אבידור: אני לא יודע אם ללשכה המרכזית לסטטיסטיקה יש את הנתונים האלה.
שלמה קרעי: בוודאי שיש לה.
חיים אבידור: הנתונים של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה הם חודשיים.
חיים אבידור: השכר הממוצע הוא שנתי, הוא מתפרסם פעם בשנה.
חיים אבידור: זה ללכת לערבב שמן במים.
שלמה קרעי: השכר הממוצע מתפרסם ארבע פעמים בשנה.
שלמה קרעי: אתה לוקח את הפרסום האחרון של השנה.
חיים אבידור: ביטוח לאומי מפרסם פעם בשנה.
שלמה קרעי: אתה לא לוקח שכר ממוצע שנתי.
שלמה קרעי: ביטוח לאומי מפרסם את העדכון האחרון לצורך המדד הזה.
חיים אבידור: ביטוח לאומי לוקח את השכר הממוצע של שנה שלמה, והוא מפרסם אותה ב-15 לינואר.
שלמה קרעי: לוקחים שלושה חודשים אחורה, וזה מה שמתפרסם כשכר ממוצע.
שלמה קרעי: אלה נתונים אובייקטיביים לגמרי.