GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
בועז טופורובסקי: אם זה היה חשוב כל כך היו חושבים עליו לפני.
בועז טופורובסקי: גם כך הצעת החוק הזו היא בעייתית.
בועז טופורובסקי: לכן לדעתי בלי ספק עלינו לקבוע שזה נושא חדש, ולהיות מאוד מאוד מחמירים עם כל סעיף וכל אות ופסיק בחוק הזה שמקנה לשב"כ יכולת לעקוב אחרי אזרחי מדינת ישראל.
אלעזר שטרן: אני לא יודע אם חבר הכנסת אבידר צודק בהקשרים של למה ראש הממשלה עושה את זה.
אלעזר שטרן: הוא חושב שראש הממשלה רוצה להשתמש בכלי הזה כמכשיר בבחירות.
אלעזר שטרן: אני לא יודע הוא צודק ואני גם לא יכול לסתור את העמדות שלו לנוכח ההיסטריה מסביב לחוק הזה.
אלעזר שטרן: אבל אני לפחות חושב שגם בהמשך למה שאמרה היועצת המשפטית של ועדת החוץ והביטחון – ומירי דיברה על מוסמכים לתת לשב"כ, כל החוק הזה הוא באמת – לתת לממשלה סמכויות להורות את השב"כ.
אלעזר שטרן: זה לא לתת לשב"כ.
אלעזר שטרן: הרי החוק הזה בא להסמיך את הממשלה איזה הוראות לתת.
אלעזר שטרן: לכן, גם הכותרת של החוק, אפילו, בעיניי מסתירה את כוונת החוק עצמו.
אלעזר שטרן: עכשיו, בלי קשר לדברים האלה – כן או לא – החוק בא לתת לממשלה סמכות שאין לה היום, ואין לה את הסמכות.
אלעזר שטרן: נכון שאחרי זה גם השב"כ יצטרך לסדר את זה אצלו.
מירי פרנקל שור: אבל זה גם להסמיך את השירות - - -
אלעזר שטרן: אני מסכים, אני מסכים, אבל מעל לשירות הוא בא לתת לממשלה את היכולת להגיד את זה.
אלעזר שטרן: לכן, זה שקוראים לזה בכלל חוק השב"כ – הוא בא להסתיר שלמי שנותנים פה את הסמכות הגדולה הזו, הראשונית הזאת, הלא דמוקרטית, כל אחד יקרא לזה איך שהוא רוצה – זה לממשלה.
אלעזר שטרן: לכן אני חושב שהדיונים האלה בחוק כזה של לשבת עכשיו ולהגיד ב-13:00 בצוהריים – אני עוד לא קיבלתי את ההודעה, אני מניח שאקבל אותה בדקות האלה, בשורה תחתונה – אני חושב שהבקשה לנושא חדש היא בקשה צודקת.
איתן גינזבורג: מי עוד רוצה לטעון?
אוריאל בוסו: אני למעשה חושב שמה שהצבענו בעדו בקריאה הראשונה והתיקונים שמוסיפים – הרי אותה ביקורת שהיתה למי שהתנגד זו אותה ביקורת על מהות החוק הזה.
אוריאל בוסו: זה בדיוק המשך ותיקון ל - - -
איתן גינזבורג: יושב-ראש ועדת החוץ והביטחון הצטרף אלינו.
איתן גינזבורג: אתה מעוניין להוסיף דבר מה, ביחס לנושא החדש?
צבי האוזר: בהינתן דיון על נושא חדש, ההסדר הוא בליבת החוק, במהות, ולכן אני אגיד במילה אחת: אני לא חושב שזה נושא חדש.
צבי האוזר: זו טיבה של ועדה, זו טיבה של עבודת ועדה.
צבי האוזר: אין לי ספק שבזמן הקצר שהייתי כאן – חוק שנכנס לוועדה בקריאה ראשונה, אני לא רואה שהוא יוצא אחד לאחד מילולית לקריאה שנייה ושלישית בסוף, ולכן אני חושב שזה לא נושא חדש, וצריך להסיר את הטענה הזאת.
אלעזר שטרן: רק לחזור קצת על הדברים מתחילת הישיבה, שזה קשור גם לנושא החדש.
אלעזר שטרן: יש פה בעיה של סיכום ושל תרבות של הכנסת.
אלעזר שטרן: אתמול היה סיכום בערב.
אלעזר שטרן: הסכמנו, נענינו – היית חלק מזה, אני מניח - - -
צבי האוזר: לא, אני שמתי בצד, אני - - -
אלעזר שטרן: מה שאנחנו הבאנו לשולחן זו הסכמה שזה ייגמר בדיון בכנסת בלי פיליבסטר, עם דיון של 4 או 6 שעות, 5 שעות – כמה שסוכם.
אלעזר שטרן: ובסוף תהיה הצבעה.
אלעזר שטרן: ככה עזבנו את המשכן אתמול וככה באנו הבוקר, לדיון.
אלעזר שטרן: הנושא החדש הזה שאפשר לדון עליו היה מוכן גם למשיכה אחורה, על אף שזה לא נאמר בסיכום, אבל כחלק מרוח הסיכום.
אלעזר שטרן: כמו שהתחייבנו – לתת לקדם את זה, בשביל להביא את זה ביום שני, להסיר מכשולים – לא משנה איזה, שהיו אז.
אלעזר שטרן: אני חושב שבפליק פלאק הזה מסיכום – כל סיכום שהוא, חזרה ממנו פוגעת בעבודת הכנסת, באמון שבין חברי הכנסת.
אלעזר שטרן: על אחת כמה וכמה שהסיכום נעשה בסמיכות גדולה כזו ומכניס את הכנסת למה שאני מבין – לא שמעתי אותו אומר אישית את זה, אבל שמעתי אנשים שמדברים בשמו, שגם הוא חושב שהגזמנו כבר בהצעות ובהחלטות האלה שאנחנו מכניסים לסדר היום.
אלעזר שטרן: דרך אגב, אתמול בוועדת הכספים היה דיון שגם יושב-ראש ועדת הכספים, חבר הכנסת משה גפני, גם סגן השר יצחק כהן – התרעמו מאוד ואמרו שהם יעשו את הכל על זה שהעברת הרשות לנפגעי השואה ממשרד האוצר למשרד לשוויון חברתי נעשתה בהתראה של שעה וחצי – בין 21:00 בלילה ל-22:22 כשהיו שבעה חברי כנסת.
אלעזר שטרן: אנחנו חושבים שצריך לעצור את התרבות הזאת, אפילו, ללא קשר לחשיבות הנושא הזה.
אלעזר שטרן: בסוף הזה כולנו תחת אותה כותר, קוראים לנו חברי כנסת, וכשאנחנו מפרקים את המושג הזה "כנסת", בהסכמות, בהתראות, בדיונים מעכשיו לעכשיו אחרי סיכומים – אני לא יודע, יכול להיות שצריך לקום גם מול ראש הממשלה ולהגיד לראש הממשלה – אדוני, בשביל זה יש הפרדת רשויות במדינת ישראל.
אלעזר שטרן: זה מה שאני חושב.
אלעזר שטרן: ואמרתי לך, אפרופו נושא חדש – אני מניח שזה לא היה אישו אם היינו נצמדים לסיכום.
איתן גינזבורג: אמרתי את דעתי – אני חושב שצריך לעמוד בסיכומים שסוכמו, ואין שום סיבה של לדון בחוק הזה ביום שני כפי שנקבע.
איתן גינזבורג: אני לא מכיר כרגע החלטה אחרת, וזו הפררוגטיבה של יושב-ראש הכנסת לקבוע את סדרי הדיון בבית.
איתן גינזבורג: הסיכום אתמול היה כמובן על דעתו – שאלתי אותו וזה אושר.
איתן גינזבורג: אם יש רצון לפתוח ולעשות שינוי כלשהו מנסיבות או סיבות כאלה ואחרות, ראוי שזה יהיה בהידברות עם הגורמים.
צבי האוזר: אני רוצה ברשותך לומר – חבר הכנסת שטרן, אני מסכים עם מה שאתה אומר.
צבי האוזר: מי כמוך יודע שאני חושב שבבית הזה צריכים להיות כללי משחק, צריכים להיות כללי נימוס, כללי התנהלות שכולם מחויבים בהם.
צבי האוזר: לכל אחד יש את התפקיד שלו – לקואליציה יש תפקיד שלה ולאופוזיציה יש תפקיד שלה, ויש לנו מעת לעת דיון.
צבי האוזר: עמדתי האישית, כפי שהיתה ידועה אתמול לאורך כל הדיון – אני חשבתי ועדיין חושב, ונדמה לי שהנתונים של הבוקר מחזקים את אותה תפיסה - - -
אלעזר שטרן: לא ניכנס לזה, אני לא חושב.
אלעזר שטרן: אבל לא ניכנס.
צבי האוזר: אני אומר לך את תפיסתי הסובייקטיבית והיא קונסיסטנטית במובן הזה שאני חשבתי שאל מול האתגר העומד בפנינו אנחנו צריכים לנקוט בצעד לא שגרתי, אולי יצירתי, של לפצל את החוק, לאפשר כבר אתמול בלילה את אותו כלי במתכונת מוגבלת וזמנית למשרד הבריאות ולנהל את הדיון החשוב, המהותי, הקריטי – בתהליך, שאם בג"ץ אמר שיהיה מהיר ולא חפוז – אפילו לא מהיר.
צבי האוזר: שיהיה בהליך חקיקה טוב, ראוי, בזמן, כאשר יש את הכלי – כמובן קצוב בזמן, כמובן לא חפוז.
צבי האוזר: אתמול ראיתי לנכון, הגם שהאופוזיציה עושה את שלה, הקואליציה צריכה לעשות את שלה, יכול להיות שהיינו צריכים להישאר עד 02:00 או 04:00 לפנות בוקר – הדברים האלה לא נדירים בבית הזה.
צבי האוזר: משרד הבריאות הפעיל את אותו שיקול דעת אתמול.
צבי האוזר: אני, כמובן, לא נכנס בנעליו.
צבי האוזר: הסתכלותי לגבי הפיצול של החוק ממוקדת אך ורק בדבר אחד: הצלת חיי אדם, ולתת להם את הכלי באופן מיידי.
צבי האוזר: בהינתן שמשרד הבריאות אתמול בערב ראה לנכון שהסיכום שסוכם כאן בשל הדינמיקה הפרלמנטרית מקובל עליו והם יודעים לתת מענה במערכת האפידמיולוגית ללא הכלי למהלך שבוע נוסף עד יום שני – מבחינתי הדבר נכון וראוי.
צבי האוזר: ממה שאני מבין – המספרים מדברים בעד עצמם.
צבי האוזר: הם יפעילו את שיקול דעתם - - -
אלעזר שטרן: איזה מספרים.
אלעזר שטרן: אני אגיד לך – בגלל שאתה אומר מספרים, שהצוותים האפידמיולוגים זה שלוש אחיות בדרום וארבע אחיות בתל אביב, שזה כל הצוותים האפידמיולוגים שעושים את התחקירים האלה לפני שזורקים את השב"כ פנימה.
צבי האוזר: אני אומר את זה בצורה קצת פיוטית: יכול להיות שצריך להעניש את הממשלה אבל אסור להעניש את אזרחי מדינת ישראל.
אלעזר שטרן: לזה אני מסכים.
צבי האוזר: לעניין ההסכמים אין לי אתך שום מחלוקת.
צבי האוזר: אני מצטרף לזה שיושב-ראש הכנסת קובע בסופו של דבר את סדרי הדיון – הדבר יונח לפתחו והוא, כמובן, מחליט כיצד יהיה.
צבי האוזר: הנושא הזה כפי שהועלה, לדעתי המקצועית העקרונית בלי קשר מתי יתקיים הדיון – הנושא איננו נושא חדש בדיון הקונקרטי שאנחנו מקיימים עכשיו, ולכן ראוי להסירו.
צבי האוזר: בין אם בסוף נמצא את עצמנו בתהליך א' או תהליך ב'- זה איננו נושא חדש.
צבי האוזר: לכן, באשר למהות הדברים, יהיה דיון עם יושב-ראש הכנסת, והוא יכריע.
צבי האוזר: אנחנו, כוועדה – גם ביקשתי לכנס אותה ולדון ברביזיה – גם בה צריך להכריע, אם לקבל או להסיר.
אלעזר שטרן: למה צריך להכריע?
אלעזר שטרן: אתה הכרעת.
אלעזר שטרן: זימנת דיון ל-13:00 לעניין הרביזיה.
צבי האוזר: הרביזיה היא - - -
אלי אבידר: צביקה, אני רואה את המבוכה שלך, ואני מבקש ממך בשביל ההיסטוריה: אתה לא חייב להצדיק כל דבר.
אלי אבידר: זה לא מכבד אותנו כחברי כנסת, באמת.
אלי אבידר: היה סיכום אתמול, הבוקר הוא קם והחליט שהוא מפר את הסיכום.
אלי אבידר: אתה יכול להגיד – זה לא בידיי, אתה יכול להגיד – יושב-ראש הכנסת כפה עליי, אתה לא צריך להצדיק אותו.
אלי אבידר: בבקשה אל תיכנס למספרים.
אלי אבידר: אני שמעתי את דעתך אתמול ואני באמת מנסה כי חשבתי שאתמול בערב הגענו לאיזשהו סיכום שאנחנו יותר לא נתקוטט, כי אני חושב שזה לא מכבד את הכנסת.
אלי אבידר: אז בעניין הזה אני מבקש ממך.
אלי אבידר: אמר לפניך, עוד לפני שהיית – היה כאן יושב-ראש הוועדה איתן גינזבורג, והוא אמר את זה בצורה מכובדת ביותר, ואני מעריך את מה שהוא אמר, שסיכומים צריך לכבד, אבל זה מה שיש ולדעתו צריך לקיים את הדיון הזה.
אלי אבידר: אני מבקש ממך – תראה, אפשר להצדיק הכל.
אלי אבידר: אתה גם עורך דין.
אלי אבידר: לא צריך להצדיק את הבושה הזאת.
צבי האוזר: אין לי אתך ויכוח לעניין הסכמים.
צבי האוזר: עמדתי אתמול היתה מנוגדת לעמדת משרד הבריאות.
צבי האוזר: אני חושב שעמדת משרד הבריאות לדחות לא היתה נכונה - - -הגורם המקצועי - - -
אלי אבידר: אני רק אגיד משפט: לא צריך להצדיק פה כל דבר.
אלי אבידר: מתנהל פה תהליך כדי שאנחנו מספיק צעירים, כשבעוד 20-15 שנה כשידברו על זה אנחנו נבוא כעדים נוכחים בהרצאות באוניברסיטה כשדוקטורנטים יכתבו על הבושה שקורית כאן עכשיו.
אלי אבידר: לפחות בוא לא נכניס לדברי הימים של הכנסת את הדברים.
אלי אבידר: אל תצדיק את הבושה הזאת.
איתן גינזבורג: אני רוצה לומר לצורך הצדק ההיסטורי שעל אף הסיכום או לפני הסיכום – יושב-ראש ועדת החוץ והביטחון אמר שלדעתו הסיכום הזה לא נכון ושצריך להמשיך עד מתי שיסתיים, אבל הוא כיבד - - -
אלי אבידר: אני לא ביקשתי את הסיכום הזה.
אלי אבידר: אני הייתי נגד הסיכום הזה.
אלי אבידר: אתם באתם וביקשתם מהאופוזיציה - - -הסיכום הזה היה בין סגן שר הבריאות למאיר כהן.
אלי אבידר: אני חשבתי אתמול עד הרגע האחרון שזו טעות ו - - -
איתן גינזבורג: אני לא רוצה לדבר על מאחורי הקלעים, על מי יזם מה – זה לא חשוב.
איתן גינזבורג: יש סיכום, יש הסכמות - - -
אלי אבידר: יש איזו אמרה בערבית שאגיד לך אחר כך, שלא צריך להצדיק כל דבר.
איתן גינזבורג: אני רוצה לעבור להצבעה.
איתן גינזבורג: מי בעד ההצעה של אלי אבידר לראות בנושא הזה נושא חדש?
איתן גינזבורג: ירים את היד.
איתן גינזבורג: הצבעה בעד – 3 נגד – 5 נמנעים – אין טענת נושא חדש של חבר הכנסת אלי אבידר לא נתקבלה.
אלי אבידר: אני מבקש רביזיה, אדוני.
איתן גינזבורג: נודיע על רביזיה.
איתן גינזבורג: אני מודה לכולם, הישיבה הסתיימה.
איתן גינזבורג: בוקר טוב חברי הוועדה.
איתן גינזבורג: היום יום שני, ל' בסיון התש"ף, 22 ביוני 2020.
איתן גינזבורג: על סדר היום מספר בקשות להקדמת דיון בהצעות חוק ממשלתיות וכן בקשות של שתי ועדות, גם כן להקדמת דיון לפני קריאה שנייה ושלישית אבל אתחיל עם ההצעות הממשלתיות:
איתן גינזבורג: הצעת החוק הראשונה שביקשה הקדמת דיון לפני קריאה ראשונה היא: 1.
איתן גינזבורג: הצעת חוק קליטת חיילים משוחררים (הוראת שעה – נגיף הקורונה החדש) (מימוש חלק מהפיקדון לכל מטרה).
איתן גינזבורג: הבנתי שיש לנו פה את נציגת משרד האוצר, יעל אגמון או יעל כהן.
איתן גינזבורג: אנחנו רואים אותה?
יעל אגמון: בוקר טוב.
יעל אגמון: הצעת החוק, כמו שאמרת אדוני היו"ר, מבקשת לאפשר לחיילים משוחררים שיש יתרה בחשבון הפיקדון שלהם, למשוך עד 4,000 שקלים, כמענה למשבר הכלכלי בעקבות נגיף הקורונה.
יעל אגמון: חיילים משוחררים שירצו בכך, שיוכלו למשוך כסף מהפיקדון לכל מטרה.
יעל אגמון: נכון להיום, חוק חיילים משוחררים נותן מטרות ספציפיות שלהן ניתן למשוך את הכסף כמו לימודים, הכשרה מקצועית, חתונה, קניית דירה או פתיחת עסק, והרעיון הוא לתת סכום יותר מוגבל לכל מטרה לתקופה של חודשיים, בכדי לאפשר לחיילים שזקוקים לכך להשתמש בכסף בעקבות המשבר הכלכלי.
איתן גינזבורג: שאלות לחברי הוועדה?
טלי פלוסקוב: להתקדם כמה שיותר מהר.
קריאות: אתה לא יכול להצביע, אין שישה קבועים.
איתן גינזבורג: טוב, בסדר.
איתן גינזבורג: תודה יעל.
איתן גינזבורג: נעבור לסעיף הבא: 2.
איתן גינזבורג: הצעת חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי (תיקון מס' 3) (הוראת שעה לעניין מינוי נאמן), התש"ף-2020.
איתן גינזבורג: לצורך כך, נמצאת אתנו מרגנית לוי ממשרד המשפטים.
מרגנית לוי: בוקר טוב אדוני יושב-הראש וחברי הכנסת, הצעת החוק הזאת מדברת על ההסדר של קביעת רשימות הנאמנים.
מרגנית לוי: מה שקורה זה שחוק חדלות פירעון קובע ששר המשפטים יתקין תקנות לאיך תגובש רשימת נאמנים, כשמתוך הרשימה הזאת ימונו נאמנים בתיקים פרטניים, ובמשך כל התקופה של מערכות הבחירות החוזרות והנשנות לא יכולנו להשלים את התקנת התקנות האלה מכיוון שהתקנות האלה טעונות אישור ועדת חוקה.
איתן גינזבורג: למה צריך להקדים את הדיון?
איתן גינזבורג: למה צריך את הפטור הזה?
מרגנית לוי: אני אסביר: מכיוון שבמהלך תקופות הבחירות, הארכנו את כל פרק הנאמנים כי לא הצלחנו להתקין את התקנות בתקופה של תשעה חודשים, עד ה-1 ביולי.
מרגנית לוי: ה-1 ביולי זה עוד שבוע וחצי ולא נצליח להתקין את התקנות עכשיו, בלוח הזמנים הזה.
מרגנית לוי: ולכן, אנחנו מבקשים לדחות את זה בעוד שמונה חודשים.
מרגנית לוי: מכאן הדחיפות.
מרגנית לוי: זאת הסיבה היחידה.
איתן גינזבורג: בסדר אבל אפשר לדון בזה ביום רביעי הקרוב במליאה או ביום שני הבא.
איתן גינזבורג: למה צריך לקבל פטור מהרגע שזה עבר ועדת שרים?
איתן גינזבורג: המנגנון של פטור הוא לא מנגנון אוטומטי וקבוע.
איתן גינזבורג: צריך מידת דחיפות ברורה.
איתן גינזבורג: אפשר לדון בזה ביום רביעי, אחרי שזה יונח יומיים לצורך עיון הציבור, ולדון בזה ביום רביעי במליאה או ביום שני הבא, ואנחנו עדין בתוך סד הזמנים.
מרגנית לוי: כמובן שאנחנו לא מקלים ראש בבקשות הפטור.
מרגנית לוי: אנחנו ביקשנו את הפטור הזה כדי לאפשר לוועדת החוקה לדון בזה בנחת.
מרגנית לוי: אם אדוני יושב-הראש חושב שאין צורך ושוועדת החוקה תספיק, אנחנו.
מרגנית לוי: .. אנחנו חושבים שעדיף שלוועדת החוקה תהיה יותר נחת כדי לדון בזה בצורה רגועה, בהתאם ללוח הזמנים שלה.
מרגנית לוי: זו הסיבה שביקשנו את הפטור, רק בגלל שזה פג ב-1 ביולי, וכדי לאפשר לוועדת החוקה לדון בזה בסדר זמנים – לפי מה שמסתדר לה.
איתן גינזבורג: חברי הוועדה, יש שאלות, הערות?
איתן גינזבורג: בואו נצביע על הצעת חוק קליטת חיילים משוחררים.
איתן גינזבורג: מי בעד מתן הפטור ירים את ידו?
איתן גינזבורג: 7 בעד, מי נגד, מי נמנע?
איתן גינזבורג: ההצעה התקבלה ויוקדם הדיון לקריאה ראשונה.
איתן גינזבורג: מי בעד הצעת החוק לחדלות פירעון ושיקום כלכלי – למתן הפטור?
איתן גינזבורג: על מה שדיברה נציגת משרד המשפטים, זה לא קשור לקורונה אבל זה חוק שמסתיים ב-1 ביולי והם רוצים להאריך אותו.
איתן גינזבורג: האם ניתן להם פטור מיומיים כדי לדון בוועדת החוקה או שנדחה את הפטור הזה?
איתן גינזבורג: דיברתם בזמנו שאתם מבקשות את הפטור בתקופה הזאת בעיקר לחוקי קורונה או לדברים שהם מאוד מאוד דחופים.
איתן גינזבורג: זה לא חוק קורנה, זה חוק שפשוט מסתיים ב-1 ביולי, ולכן היא ביקשה את הפטור הזה.
איתן גינזבורג: אני ממש פותח את זה לשיקול דעת החברים.
טלי פלוסקוב: גם אני בעד.
איתן גינזבורג: אז מי בעד הפטור ירים את ידו?
איתן גינזבורג: בעד – 7 בעד
איתן גינזבורג: נמנעים – אין הבקשה אושרה.
איתן גינזבורג: הפטור ניתן.
איתן גינזבורג: 3.
איתן גינזבורג: אנחנו עוברים להצעת חוק מענק הסתגלות מיוחד לבני 67 ומעלה (הוראת שעה – נגיף הקורונה החדש), התש"ף-2020.
איתן גינזבורג: נציג משרד האוצר, עלי בינג, רכז הביטוח הלאומי נמצא אתנו?
עלי בינג: הצעת החוק מדברת על לתת מענק לחודש נוסף לבני 67 שאיבדו את מקום עבודתם בתקופת הקורונה.
עלי בינג: זה מענק שניתן גם עבור חודשים מרץ, אפריל, מאי, וזה עבר בתקש"ח, וכרגע הצעת החוק הזאת גם מסבירה את מה שעבר בתקש"ח עבור חודשים מרץ-מאי וגם מעניקה חודש נוסף עבור חודש יוני.
עלי בינג: חשוב להגיד שבני 67 אינם זכאים לאבטלה לפי החוק הקיים ולכן, המענק הזה הוא מענק ייחודי בגלל שהמדינה הכירה בסיטואציה הייחודית של מפוטרים מעל גיל 67 בעת תקופת משבר הקורונה.
איתן גינזבורג: מה הסכומים שניתנים?
עלי בינג: סכום המענק הוא עד 4,000 שקלים, זה בהתאם לגובה הפנסיה שלך.
עלי בינג: מי שהפנסיה שלו עד 2,000 שקלים יקבל מענק של 4,000 שקלים, וזה במדרגות הולכות ופוחתות כך שמי שהפנסיה שלו מעל 5,000 שקלים, לא יקבל מענק בכלל.
טלי פלוסקוב: זה כבר עובד רק הארכנו לעוד חודש.
טלי פלוסקוב: אני רוצה להגיד משפט אחד, אני מנצלת את ההזדמנות שנמצא אתנו נציג של האוצר: קחו בחשבון, ואני כמובן אדבר בדיון על החוק, שלא יכול להיות שאדם היה בבית 27 ימים ובשלושה ימים של החודש הוא יצא לעבודה, ולא משלמים לו מענק הסתגלות.
טלי פלוסקוב: צריך לשלם לו את החלק היחסי.
עלי בינג: אז כבר בהצעת החוק הזו, שעברה בממשלה ביום ראשון, נתנו על זה את הדעת וחילקנו את זה לשלו פעימות.
עלי בינג: זאת אומרת, אם מצאת עבודה בעשרת הימים האחרונים, אתה תקבל שני שליש מגובה המענק.
קריאה: השאלה למה לא חלק יחסי לגמרי?
עלי בינג: יש פה טרייד-אוף – אפשר לנהל את הדיון הזה גם בוועדה אבל בכל מקרה, יש טרייד-אוף בין פשטות לבין יעילות ובסוף, זה לא מנגנון של דמי אבטלה וזה גם לא תלוי בשכר.
עלי בינג: יכול להיות שהמשכורת שלו מעבדותו הייתה 2,000 שקלים, הוא עדין יקבל מענק אפילו גבוה יותר.
עלי בינג: זה מענק שבהגדרה אמרנו שהוא מענק ייחודי, חירומי, שנועד לעת הזאת ויש לו יתרונות ויש לו חסרונות, הוא לא מושלם אבל זה הכי טוב שנותן את המענה כרגע.
איתן גינזבורג: מי בעד לתת פטור להצעת החוק ירים את ידו?
איתן גינזבורג: 4.
איתן גינזבורג: נעבור להצעת חוק הארכת תקופות ודחיית מועדים (הוראת שעה – נגיף הקורונה החדש) (אישורים רגולטוריים ועיצומים כספיים), התש"ף-2020, של משרד המשפטים.
איתן גינזבורג: מרגנית לוי, בבקשה.
מרגנית לוי: שלום שוב.
מרגנית לוי: זאת כן הצעת חוק של הקורונה והיא מדברת על דחיית מועדים בשלושה מישורים שונים: 1.
מרגנית לוי: זה אישורים רגולטוריים, בעיקר רישיונות עסק, בעקבות צרכים שעלו מהשטח של מלונות ועסקים אחרים שלא פנויים כרגע להאריך את רישיון העסק כי הם עסוקים בלחזור לשגרה.
מרגנית לוי: בהקשר הזה, ההצעה מאפשרת להאריך את רישיונות העסק האלה ברישיונות רגולטורים אחרים בשלושה חודשים.
מרגנית לוי: רכיב נוסף זה דחיית מועדים בהליך להטלת עיצום כספי – גם דחייה בשלושה חודשים כדי לאפשר לאנשים קצת להתאושש מהמשבר ולהתמודד לאחר מכן עם העיצום הכספי.
מרגנית לוי: והדבר שעומד בבסיס בקשת הפטור זה העניין של ביצוע בדיקה תקופתית של מתקני גז ביתיים, שבמהלך התקופה הראשונה של הקורונה הותקנו תקנות שעת חירום, שדחו את המועד לביצוע בדיקות כאלה בשלושה חודשים.
מרגנית לוי: התקש"ח האלה תפוגנה ב-25 ביוני, שזה ביום חמישי.
מרגנית לוי: המשמעות היא שאם חברות הגז לא יספיקו לעשות את כל הבדיקות התקופתיות האלה עד ליום חמישי, יהיו הרבה בתי-אב בישראל שינותקו מגז, ואנחנו רוצים למנוע את זה.
מרגנית לוי: לכן, הצעת החוק הזאת תאפשר לדחות את זה לעוד שלושה חודשים עם כל מיני מנגנוני איזון שהתקבלו כבר מהייעוץ המשפטי לכנסת, כדי לאזן בין הצורך לאספקת גז לבתי-אב ובין שמירה על ביטחון הציבור כי יש כאן רכיב בטיחותי.
מרגנית לוי: זה מה שעומד בבסיס בקשת הפטור שלנו, זה הנימוק לדחיפות.
איתן גינזבורג: חברי הוועדה, התייחסות, מישהו?
איתן גינזבורג: מי בעד הפטור ירים את ידו?
איתן גינזבורג: התקבל הפטור.
איתן גינזבורג: 5.
איתן גינזבורג: אנחנו עוברים להצעת חוק להארכת תוקפן של תקנות שעת חירום (נגיף הקורונה החדש) (אזור מוגבל), התש"ף-2020.
איתן גינזבורג: טליה אגמון, המשנה ליועמ"ש משרד הבריאות, בבקשה.
טליה אגמון: בוקר טוב.
טליה אגמון: אנחנו מדברים על התקנות לשעת חירום, שנועדו לאפשר את הבידוד בבתי מלון של חוזרים מחו"ל או של אנשים בארץ שאין להם איפה להיות בבידוד.
טליה אגמון: הם עודכנו בתחילת אפריל ולכן, אחרי שלושה חודשים הם יפקעו ב-3 ביולי.
טליה אגמון: אנחנו בתהליך של להכניס את הסמכויות האלה לתוך חוק הקורונה הגדול אבל כרגע, אנחנו מבקשים להמשיך ולהאריך את הסמכות לפי התקש"ח באמצעות חוק להארכת תוקפו.
טליה אגמון: זה צריך לעבור לפני ה-3 ביולי כדי שהתקנות יישארו בתוקף ולכן, אנחנו מבקשים את קיצור המועדים.
אלעזר שטרן: אפשר להרחיב רק כדי שנבין את המהות, מה זה לאפשר לבתי המלון לעשות או לחייב אנשים ללכת?
טליה אגמון: זה לאפשר למדינה להפנות אנשים לבתי מלון.
טליה אגמון: היא שוכרת אותם, מתפעלת את הפעילות שם כאשר הם חוזרים מחו"ל ואין להם איפה להיות בארץ בבידוד או כאשר הם נמצאים בארץ ומאובחנים כחולים או צריכים להיות בבידוד ואין להם מקום מתאים לבצע את הבידוד.
טליה אגמון: אנחנו רואים את זה במקומות שיש משפחות גדולות בדירה צפופה או כמובן אלה שחוזרים מחו"ל, שאין להם כאן, בארץ, בית מגורים שבו הם יכולים להיות בבידוד לתקופה של 14 יום.
אלעזר שטרן: לאפשר למדינה לחייב את מי שהיא רוצה ללכת לבית מלון, את מי שהיא מוצאת לנכון.
טליה אגמון: להפנות וגם לחייב, כן, כפי שכתוב בתקנות.
טליה אגמון: יש כללים בתקנות.
טליה אגמון: מי שלא יכול להראות שיש לו איפה לעשות בידוד בצורה נאותה במקום שעומד לרשותו בבית שלו או יכול גם אדם לשכור חדר בעצמו במלון אבל אם אין לו אפשרות כזאת אז אנחנו מפנים אותו לשם.
אלעזר שטרן: אבל הוא יכול לשכור גם חדר במלון, אם הוא רוצה.
טליה אגמון: אם הוא רוצה על חשבונו, הוא יכול לבחור גם אפשרות אחרת שהוא יכול לעשות בה בידוד.
איתן גינזבורג: עוד הערות לחברים?
איתן גינזבורג: אם כך, נצביע.
איתן גינזבורג: מי בעד מתן הפטור להארכת תוקפן של תקנות שעת חירום (אזור מוגבל), ירים את ידו?
איתן גינזבורג: 6.
איתן גינזבורג: נישאר עם טליה – יש הצעת חוק להארכת תוקפן של תקנות שעת חירום (נגיף הקורונה החדש) (בידוד במקום לבידוד מטעם המדינה), התש"ף-2020.
איתן גינזבורג: את יכולה בבקשה להקריא את הסעיף הזה כי לא הבנתי מה כתוב פה?
איתן גינזבורג: בידוד במקום לבידוד?
טליה אגמון: לא, בידוד במקום לבידוד מטעם המדינה.
איתן גינזבורג: מה זה בידוד במקום לבידוד?
איתן גינזבורג: בבקשה, טליה.
טליה אגמון: על זה דיברנו הרגע – בידוד במקום לבידוד מטעם המדינה.
אלעזר שטרן: אז מה ההבדל בין סעיף 6 ל-7?
איתן גינזבורג: אני טעיתי כי חשבתי שאנחנו מדברים על אזור מוגבל.
טליה אגמון: לא, אזור מוגבל זה משהו אחר.
אלעזר שטרן: רגע איתן, אם כבר התחלנו, מה ההבדל בין 6 ל-7?
טליה אגמון: יש הצעת חוק אחת שהיא ההוראות המהותיות, שישולבו אחר-כך כנראה בתוך החוק הגדול של נושא סמכויות בנושא הקורונה.
טליה אגמון: זה החוק שייעגן בחקיקה את - -
איתן גינזבורג: יש פה הצעת חוק שמי שאמורה לענות עליה זו יעל כהן, סגנית היועמ"ש לראש הממשלה, שמדברת על בידוד במקום לבידוד מטעם המדינה וצווי סגירה מנהליים, שזו לא הצעה שלכם.
יעל כהן: נכון, זו הצעה אחרת.
איתן גינזבורג: אז תכף נסביר את ההבדל.
איתן גינזבורג: בואו נחזור רגע לטליה – תסבירי לי את הסיפור של אזור מוגבל, סעיף 5.
טליה אגמון: מה שהסברתי לגביו קודם זה החוק להארכת תוקף של תקנות שעת חירום בנושא בידוד במקום לבידוד מטעם המדינה.
טליה אגמון: זה שלנו, והוא רק מאריך את תוקפן של תקנות שעת חירום קיימות כמות שהן.
טליה אגמון: הנושא השני הוא הארכת תוקף – אותו דבר – של תקנות שעת חירום קיימות בנושא הכרזה על אזור מוגבל, שזה התקנות שמאפשרות לוועדת השרים להכריז על אזור כמו חורה או שכונה בירושלים, על אזור שבו יש מגבלות יותר חמורות, וגם כאן יש תקנות שעת חירום שחלפו שלושה חודשים וצריך להאריך את תוקפן.
טליה אגמון: הן פוקעות ב-3 ביולי, אם לא תהיה חקיקה שמאריכה את התוקף.
איתן גינזבורג: שאלות לחברים?
איתן גינזבורג: מי בעד סעיף 5 לסדר היום ירים את ידו?
איתן גינזבורג: משרד הבריאות, יש עוד פנייה שהיא מחוץ לסדר היום, ברשות החברים, אני אעלה אותה כי היא הגיעה רק עכשיו, אלא אם כן יש התנגדות של החברים לדבר הזה - -
אלעזר שטרן: רגע, אולי נסיים את סעיף 7 קודם.
איתן גינזבורג: פשוט כי נציגת משרד הבריאות פה.
איתן גינזבורג: טוב, ירדנו מזה.
איתן גינזבורג: הצעת חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (בידוד במקום לבידוד מטעם המדינה וצווי סגירה מנהליים) (הוראת שעה), התש"ף-2020.
איתן גינזבורג: ממשרד ראש הממשלה, יעל כהן.
יעל כהן: נכון, אני פה.
יעל כהן: הצעת החוק הזאת כוללת שני רכיבים משלימים שהממשלה מבקשת לשלב בחוק סמכויות הקורונה הגדול, שכבר עבר בקריאה ראשונה בשבוע שעבר וכבר מתחיל את הדיונים להכנה בוועדת החוקה.
יעל כהן: שני הרכיבים הם: 1.
יעל כהן: הנושא של מקום לבידוד מטעם המדינה, שנמצא כרגע בתקש"ח וגם יאריכו אותו זמנית על-פי המבוקש בהצעת החוק להארכת תקש"ח, שעליה דיברה טליה.
יעל כהן: זה אמור להיות הסדר הקבע בחקיקה ראשית.
יעל כהן: הרכיב השני הוא רכיב נוסף של אכיפה, שאין אותו היום בתקש"ח וזה הנושא של אפשרות למתן צווי סגירה מנהליים לעסקים שמפרים בצורה ניכרת את ההוראות, ושנותר שם חשש משמעותי להדבקה.
יעל כהן: זה רכיב שלא קיים כיום.
יעל כהן: את שני הרכיבים האלה הממשלה מבקשת לשלב בחוק הסמכויות הגדול שכבר יצא לדרך, ולכן גם מבקשים להקדים את הדיון בהם.
איתן גינזבורג: לכמה זמן הצעת החוק הספציפית הזאת מבוקשת?
איתן גינזבורג: לאיזו תקופה?
יעל כהן: היא מבוקשת לאותה תקופה של הצעת החוק העיקרית, עד סוף מרץ, עם התלייה בהכרזות ו - - - שיש בהצעת החוק העיקרית.
איתן גינזבורג: הצעת החוק העיקרית אמורה להחליף את הצעת החוק הזאת?
יעל כהן: הצעת החוק הזאת היא הצעה שאמורה להשתלב כעוד שני פרטים פרקים נוספים בחוק סמכויות קורונה שהכנסת אישרה בקריאה ראשונה בשבוע שעבר.
אלעזר שטרן: איתן, רוצים שזה ישתלב בעיקרי.
איתן גינזבורג: לא, העיקרי כבר יצא מהדיון.
אלעזר שטרן: לא, רוצים שזה ישתלב בעיקרי.
אלעזר שטרן: השאלה ששאלנו קודם - -
איתן גינזבורג: סעיף 7 ישתלב בעיקרי.
אלעזר שטרן: סעיף 7, שדנו עכשיו, זה בהנחה שהצעת החוק העיקרית תיקח יותר זמן מאשר שהם צריכים את סעיף 7.
אלעזר שטרן: עכשיו מדובר, ככה אני מבין לפחות, זה על שני סעיפים: האחד שאמרנו והאחד הנוסף, שישתלב בהצעת החוק העיקרית לא בגלל שפג הזמן אלא בגלל שעובדים כבר על הצעת החוק העיקרית.
יעל כהן: נכון.
איתן גינזבורג: עוד שאלות, הערות?
איתן גינזבורג: 8 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.
איתן גינזבורג: תודה רבה יעל.
איתן גינזבורג: יש פה שתי בקשות – נתחיל עם הבקשה הראשונה: בקשת יושב ראש ועדת העבודה, הרווחה והבריאות להקדמת הדיון בהצ"ח להארכת תוקפן של תקנות שעת חירום, בנושא הגבלת מספר העובדים במקום עבודה לשם צמצום התפשטות נגיף הקורונה החדש, לפני קריאה שנייה ושלישית.
איתן גינזבורג: יש פה נציג ממשרד העבודה?
נעה בן שבת: אני היועצת המשפטית לוועדה.
נעה בן שבת: הוועדה אישרה את הצעת החוק לקריאה שנייה ושלישית אתמול.
נעה בן שבת: יש עכשיו דיון רביזיה קצר מאוד להוספת סעיף תחילה.
נעה בן שבת: החוק הזה מעגן הוראות שהן תקנות שעת חירום למשך 45 ימים, והתקנות האלה פוקעות היום.
נעה בן שבת: כדי להבטיח שהפרסום של החוק – שלא ייווצר לנו פער בין מועד פקיעת התקנות לבין פרסומו של החוק, אנחנו מבקשים שנקבל פטור מחובת הנחה ולאפשר לקיים את ההצבעה כבר במליאה היום.
איתן גינזבורג: יש שאלות לחברים?
טלי פלוסקוב: אני רוצה לברך את יושבי-ראש הוועדה שעבדו גם ביום חמישי וגם ביום ראשון כדי להספיק להביא לנו היום את החוקים האלה.
טלי פלוסקוב: אז בוודאי ובוודאי שאנחנו צריכים לעשות - -
איתן גינזבורג: אני חושב שכל יושבי-הראש שעוסקים בנושא הקורונה – אחת מהן יושבת כאן אבל גם את מיקי ויש אחרים שעוסקים בקצב מטורף להעביר את החוקים שהממשלה העבירה, לצערי, ברגע האחרון אבל שלא יגידו שנבחרי הציבור או הכנסת לא עושים את עבודתם נאמנה.
איתן גינזבורג: מי בעד מתן הפטור לקריאה שנייה ושלישית לפי בקשת יושב-ראש ועדת העבודה והרווחה?
איתן גינזבורג: בעד 8, אין מתנגדים, אין נמנעים.
איתן גינזבורג: הבקשה נתקבלה.
איתן גינזבורג: אנחנו עוברים לבקשת יושבת-ראש הוועדה המיוחדת לעניין נגיף הקורונה החדש, להערכת תוקף של תקנות שעת חירום – הגבלת פעילות, לפני הקריאה השנייה והשלישית.
איתן גינזבורג: תודה רבה אדוני יושב-הראש.