GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אביחי מנדלבליט: במסגרת מערכת היחסים הכלכלית בין השניים, אפשר בן ארי לחבר הכנסת כץ לעקוב אחרי פעולותיו במסחר בניירות ערך ולהעתיק אותן, נתן לו עצות והמלצות בנוגע למסחר בשוק ההון, שערכן הכלכלי היה רב ביותר, והיה גם בין חבר הכנסת כץ ובן ארי תיאום עסקאות בבורסה לניירות ערך, בלי לסמן אותן כעסקאות מתואמת, דבר שנדרש לפי כללי הבורסה.
אביחי מנדלבליט: לכן לחבר הכנסת כץ היה אינטרס אישי משמעותי מאוד לשמר את מערכת היחסים הכלכלית בינו לבין בן ארי, שבגינה כאמור גם זכה לטובות הנאה כלכליות ניכרות.
אביחי מנדלבליט: בד בבד לקיומה של אותה מערכת יחסים הדוקה בין חבר הכנסת כץ לבין בן ארי, פעל חבר הכנסת כץ לקדם את תיקון 44 לחוק ניירות ערך, שאותו יזם בן ארי, ושהעברתו היתה עשויה להביא לבן ארי הטבות כלכליות משמעותיות מאוד בשווי של מיליונים רבים של ש"ח, הן באופן אישי והן מתוקף תפקידו בקבוצת אקויטל בשל ניירות הערך שבהן הוא החזיק, הוא או החברות.
אביחי מנדלבליט: בנוסף לכך, תיקון 44 גם היה עשוי להיטיב כלכלית עם חבר הכנסת כץ עצמו, שגם הוא החזיק ניירות ערך בסכומים ניכרים.
אביחי מנדלבליט: חבר הכנסת כץ הניח את הצעת החוק על שולחן הכנסת כהצעת חוק פרטית מטעמו.
אביחי מנדלבליט: לאחר אישורה בקריאה טרומית, הוא פעל לניתוב הצעת החוק לוועדת הרווחה בראשותו.
אביחי מנדלבליט: בהמשך לכך הוא פעל בנחישות להבטיח את קידומו המהיר של הדיון בהצעת החוק בוועדת הרווחה, ולמרבית הדיונים הובא בן ארי על ידי חבר הכנסת כץ, והוא הציג אותו בפני הוועדה כמומחה אובייקטיבי לשוק ההון.
אביחי מנדלבליט: בעידודו של חבר הכנסת כץ, נטל בן ארי גם חלק דומיננטי ומרכזי בדיונים, ואף הוחלט כי ייטול חלק בניסוח ההצעה.
אביחי מנדלבליט: לכל אורך הדיונים בוועדה נמנע חבר הכנסת כץ ביודעין מלמסור לחברי הועדה ולגורמים אחרים שליוו את עבודתה דבר על מערכת היחסים המשמעותית, החברית והכלכלית בין השניים, או על האינטרסים הכלכליים של בן ארי עצמו ושלו עצמו בתיקון החוק.
אביחי מנדלבליט: יתרה מכך, חבר הכנסת כץ הציג בפני ועדת הרווחה מצג כוזב, המתאר את בן ארי כמי שבא מחברה שהנפיקה אג"ח בהיקפים גדולים, דבר שהיה בו ליצור רושם שאין לבן ארי אינטרס אישי בקידום החוק, ואולי אפילו יש לו אינטרס הפוך לכך כמי שמנפיק אג"חים.
אביחי מנדלבליט: גם כשהוגשה נגד חבר הכנסת כץ קובלנה לוועדת האתיקה של הכנסת, שהתייחסה להצעת החוק האמורה ואל דרך קבלתה, הציג חבר הכנסת כץ בפני ועדת האתיקה מצגים חלקיים, חלקם אף כוזבים: בין היתר טען חבר הכנסת כץ, כי היוזמה לתיקון היתה שלו באופן אישי; כי מעורבותו של בן ארי כמומחה שקופה ונטולת אינטרס; שהאינטרס הכלכלי של בן ארי בתיקון התמצה בסכום של 1,550 ש"ח בלבד; שמערכת היחסים בינו לבן ארי היתה על רקע חברי בלבד ולא כלכלי; ושגורמים במערכת הרווחה ידעו על קשר חברי זה.
אביחי מנדלבליט: על רקע המצגים הכוזבים והחלקיים הללו, החליטה הוועדה כי מעשיו של חבר הכנסת כץ אינם עולים כדי הפרת חובה אתית, אך קבעה שיש טעם לפגם בכך שלא יידעה את חברי ועדת הרווחה באותם נתונים.
אביחי מנדלבליט: לאחר העברת התיקון לחוק, הקשר החברי והכלכלי בין השניים נמשך, ובן ארי המשיך להעניק לחבר הכנסת כץ סיוע ועזרה כלכלית, למשל: המלצה לרכישת ניירות ערך, בשעה שהוא מחזיק בידו מידע פנים.
אביחי מנדלבליט: זה אותו דבר שתיארתי קודם, זה לא מיוחס לחבר הכנסת כץ, אבל - - - והדבר גם הניב לו תועלת כלכלית ניכרת.
אביחי מנדלבליט: בנוסף, אחרי שחבר הכנסת כץ מונה לתפקיד שר, ניהל בן ארי את חשבון ניירות הערך שלו ללא תמורה, בניגוד לחובה שחלה על העברת חשבון ל"נאמנות עיוורת" ומבלי שהדבר דווח לגורמים המוסמכים.
אביחי מנדלבליט: עד כאן כתב האישום, ובגינו החלטתי להעמיד את חבר הכנסת כץ לדין בעבירת מרמה והפרת אמונים.
אביחי מנדלבליט: עכשיו אני מבקש לדבר בכמה מילים על העבירה עצמה.
אביחי מנדלבליט: סעיף 284 לחוק העונשין קובע עבירה, שכותרתה מרמה והפרת אמונים.
אביחי מנדלבליט: זה מופיע באותו פרק בחוק העונשין, שעניינו "עבירות בשירות הציבור וכלפיו" ו"פגיעות בסדרי השלטון והמשפט".
אביחי מנדלבליט: מדובר בפרק בחוק העונשין, שכולל עבירות שמיוחדות למשרתי ציבור – פקידי ממשל ונבחרי ציבור, לרבות חברי כנסת.
אביחי מנדלבליט: בבסיס העבירות האלה התכלית העיקרית היא כמובן הגנה על כך שמשרתי ציבור יפעילו את הכוח השלטוני שהופקע בידיהם בנאמנות, ורק לטעם שבגינו הופקד בידם הכוח והסמכויות; שמשרתי ציבור לא ינצלו לרעה את תפקידם ואת כוחם במשרה שהם מופקדים עליה, ובייחוד שמשרתי ציבור לא יפעלו מכוח משרתם לשם הפקת טובת הנאה אישית פסולה עבור עצמם, או עבור מי שהם חפצים ביקרם.
אביחי מנדלבליט: תכלית האיסור הפלילי של מרמה והפרת אמונים היא לשמור על האמון שהציבור רוחש לתקינות עבודתם של מוסדות השלטון.
אביחי מנדלבליט: חשיבותה של התכלית הזו נובעת מכך, שפגיעה באמון כאמור מכרסמת בבית המשפט העליון "בעבותות הקושרות אותנו כבני חברה אחת", "מעודדת זלזול ברשויות הציבור ובעובדי הציבור" ו"מערערת את היציבות החברתית".
אביחי מנדלבליט: כמו שאמרתי בראשית דבריי, יש שלושה ערכים מוגנים באותה עבירה, התכלית שלהם להגן על שלושה ערכים מוגנים: האחד הוא אמון הציבור בעובדי הציבור; השני הוא טוהר המידות של עובדי הציבור, דהיינו פעולתם באופן הגון וישר.
אביחי מנדלבליט: פעולה לא הגונה, שאינה ישרה, מובילה לאובדן הסמכות המוסרית של עובד הציבור לפעול בשם הציבור; השלישית פעילותו התקינה של השירות הציבורי.
אביחי מנדלבליט: בראש ובראשונה, הגשמת התפקיד הציבורי כנדרש, תוך שעובד הציבור יימנע ממה שמכונה סטייה מן השורה.
אביחי מנדלבליט: סטייה מהשורה אסורה, גם אם הדבר נועד לקידום אינטרס אישי, ואפילו ציבורי לגיטימי.
אביחי מנדלבליט: אני יודע שכל אחד ממי שיושב כאן מזדהה עם אותם ערכים ומעוניין שהם יישמרו ויתקיימו גם בעבודת הבית הזה.
אביחי מנדלבליט: לכולנו חשוב טוהר המידות ואמון הציבור, בכך שנבחריו פועלים כדין ובנאמנות.
שלמה קרעי: רק מה עם יאיר לפיד וחוק ישראל היום?
אברהם (אבי) ניסנקורן: לא קרעי, אני קורא אותך לסדר פעם ראשונה, אל תיאלץ אותי להוציא אותך.
אברהם (אבי) ניסנקורן: אני מבקש שההערות האלה לא יחזרו.
שלמה קרעי: אני רוצה להבין למה - - -
אברהם (אבי) ניסנקורן: אני קורא אותך לסדר פעם שנייה.
צבי האוזר: הראשון שמביא את הקרקס - - -
אברהם (אבי) ניסנקורן: צביקה, בבקשה, אנחנו פה בדיון רציני.
שלמה קרעי: גם את - - -
אברהם (אבי) ניסנקורן: קרעי, עוד פעם אחת, אני מוציא אותך.
אביחי מנדלבליט: לא שאין לי תשובה, אבל זה לא המקום כאן.
אביחי מנדלבליט: במקרה המתואר בכתב האישום, מעשיו של חבר הכנסת כץ פגעו בצורה מהותית וחריגה בכל אחד משלושת הערכים המוגנים בקשר לעבודת הכנסת.
אביחי מנדלבליט: לא מדובר בפגיעה מינורית, שנמצאת אולי בתחום האפור, אלא בפגיעה חמורה ומשמעותית שנמצאת עמוק במרחב של הדין הפלילי.
אביחי מנדלבליט: יש מספר תרחישים עובדתיים לעבירת "הפרת האמונים", אבל התרחיש העובדתי הבסיסי ביותר שלה, עניינו בדיוק בדברים שמיוחסים לחבר הכנסת חיים כץ: שימוש בכוח המשרה תוך כדי הסתרה ואף הצגת מצג כוזב, כאשר בעל הסמכות מצוי בניגוד עניינים חריף.
אביחי מנדלבליט: הפעולה הראשונה שאני ביצעתי כשבאתי לבחון את ההתנהגות היא אפיון ניגוד העניינים, שבו היה מצוי חבר הכנסת כץ בתקופה הרלוונטית.
אביחי מנדלבליט: הבחינה הזו כוללת שני רבדים ששלובים זה בזה: הראשון הוא בחינת סוג ניגוד העניינים, והשני בחינת עוצמת ניגוד העניינים.
אביחי מנדלבליט: אני אסביר, מבחינת סוג ניגוד העניינים – אני אדבר קודם באופן כללי ואחרי זה על היישום – ניגוד העניינים שנובע מקשר מקצועי לא דומה לניגוד העניינים שנובע מקשר אישי קרוב.
אביחי מנדלבליט: ניגוד עניינים שנובע מקשר אישי אינו דומה לניגוד עניינים שנובע מקשר כלכלי ומאינטרס קונקרטי להפקת רווח.
אביחי מנדלבליט: כל אחד מהמקרים מבסס ניגוד עניינים מסוג שונה, שיש להתייחס אליו בצורה שונה.
אביחי מנדלבליט: מבחינת עוצמת ניגוד העניינים, לא כל מערכת יחסים יוצרת ניגוד עניינים בעוצמה דומה.
אביחי מנדלבליט: לא כל מערכת יחסים מחייבת עובד ציבור או נבחר ציבור להימנע מלעסוק בעניינו של מי שהוא בקשר אתו.
אביחי מנדלבליט: יש מדרג של עוצמה של ניגוד עניינים, שנובעת מנתונים סובייקטיביים וגם מנתונים אובייקטיביים.
אביחי מנדלבליט: לצורך הדוגמה, ביחס לניגוד עניינים אישי, עוצמת ניגוד העניינים שנובע מקשר של ידידות, אינה דומה לזו שנובעת מקשרי משפחה או מקשר של חברות קרובה מאוד.
אביחי מנדלבליט: ביחס לניגוד עניינים כלכלי, עוצמת ניגוד עניינים שנובעת מקשר בעבר עם מעסיק לשעבר אינה דומה לזו שנובעת מקשר עם שותף עסקי בהווה.
אביחי מנדלבליט: יש הבדל גדול בין עוצמת ניגוד העניינים בין מקרה אחד לאחר.
אביחי מנדלבליט: שני המאפיינים שתיארתי, סוג ניגוד העניינים ועוצמת ניגוד העניינים, משפיעים זה על זה ביחס של כלים שלובים.
אביחי מנדלבליט: לפני שאני אציג באופן קונקרטי את היישום של הדברים, חשוב להדגיש כי עצם הימצאותו של משרת ציבור או נבחר ציבור בניגוד עניינים זו לא עבירה, לכולנו יש מערכות יחסים שמציבות אותנו בניגוד עניינים.
אביחי מנדלבליט: איננו נדרשים חלילה להפסיק קשרים חבריים או כלכליים, כשאנו מצטרפים לשירות הציבורי, אז מה כן?
אביחי מנדלבליט: מה שמצופה ממי שהוא נאמן של הציבור זה לא לבצע פעולות תוך שהוא מצוי בניגוד עניינים; לא כל שכן פעולות למען מי שהוא מצוי עמו בניגוד עניינים.
אביחי מנדלבליט: פעולה תוך כדי ניגוד עניינים יכולה כמובן בנסיבות חמורות גם לגבש עבירה פלילית.
אביחי מנדלבליט: מה שעוד מצופה זה להגיד ולגלות בגילוי נאות את אותו ניגוד עניינים, לפני שמקבלים החלטה כלשהי או מבצעים פעולה כלשהי.
אביחי מנדלבליט: כפי שמתואר בכתב האישום, מצאתי בעניינו של חבר הכנסת כץ כי ניגוד העניינים שהוא היה מצוי בו שעה שהוא פעל כיושב ראש ועדה לקדם את תיקון 44 לחוק ניירות ערך, הוא ניגוד עניינים חריף שמצוי ברף גבוה מאוד.
אביחי מנדלבליט: מסקנה זאת מבוססת על אותם שני נדבכים.
אביחי מנדלבליט: מבחינת סוג ניגוד העניינים, מצאתי שמתקיימות שתי זיקות של ניגוד העניינים באופן משולב.
אביחי מנדלבליט: הזיקה הראשונה, עניינה באותו קשר אישי עם חבר שהוא במעמד שווה לבן משפחה במקרה הזה; והזיקה השנייה היא זיקת הקשר הכלכלי.
אביחי מנדלבליט: השילוב של שתי הזיקות מבחינת סוג ניגוד העניינים, מציבה את פוטנציאל ניגוד העניינים ברף מאוד גבוה.
אביחי מנדלבליט: הקריטריון השני הוא עוצמת ניגוד העניינים, ואני אתייחס לכל זיקה בנפרד.
אביחי מנדלבליט: ביחס לניגוד העניינים שעניינו בקשר האישי, בחנתי את טיב הקשר האישי של חבר הכנסת כץ לבן ארי.
אביחי מנדלבליט: כמו שמתואר בכתב האישום, החברות בין השניים היא חברות אישית קרובה מאוד, חברות שכוללת מפגשים על בסיס שבועי, לפעמים אף מספר פעמים בשבוע, חברות שדומה מאוד לקשרי משפחה מדרגה ראשונה.
אביחי מנדלבליט: יש הרבה ראיות לדברים האלה, וחברות בעוצמה כל כך גבוהה, שבגינה סברתי לאחר השימוע שנערך לחבר הכנסת כץ, כי ההטבות הכלכליות שקיבל בשנים הרלוונטיות לכתב האישום הן הטבות שיש קושי לראותן כהטבות המגבשות עבירות שוחד.
אביחי מנדלבליט: התייחסתי לזה קודם, החברות היא כל כך קרובה כמו בן משפחה, שזה למעשה מה שבין השאר הסיר מהשולחן את עבירת השוחד מבחינתי, אבל בה בעת זה מקשה מאוד לגבי העבירה של מרמה והפרת אמונים, כי זה יוצר ניגוד עניינים הרבה יותר חריף וסיטואציה שבה אסור לקבל החלטות במצב הזה ואסור לפעול למען האינטרסים במצב הזה, בטח בלי שאתה מגלה את זה.
אביחי מנדלבליט: ביחס לזיקת ניגוד העניינים הכלכלי, בחנתי את טיב הקשר הכלכלי בין חבר הכנסת כץ לבין בן ארי, וכפי שמתואר בזמן האישום, בזמנים הרלוונטיים לכתב האישום, אפשר בן ארי לחבר הכנסת כץ להגיע למשרדו, לעקוב אחר פעולותיו במסחר בניירות ערך ולהעתיק אותן, וכן נתן בן ארי לחבר הכנסת כץ עצות וטיפים בנוגע למסחר בשוק ההון.
אביחי מנדלבליט: הוא לא עשה את זה עם אנשים אחרים, הוא עשה את זה עם חבר הכנסת כץ.
אביחי מנדלבליט: לאור כישוריו ויכולותיו של בן ארי ומיומנותו החריגה במסחר בשוק ההון, היה לכל אלה ערך כלכלי רב מאוד לחבר הכנסת כץ.
אביחי מנדלבליט: חבר הכנסת כץ ובן ארי, כאמור, גם תיאמו ביניהם עסקאות בבורסה לניירות ערך במיליוני שקלים, לרבות סביב אותם ימים שבהן התכנסו ישיבות ועדת הרווחה לדון בתיקון 44, והן נמנעו מלסמן אותן כעסקאות מתואמות כנדרש לפי כללי הבורסה.
אביחי מנדלבליט: על הרקע הזה היה לחבר הכנסת כץ גם אינטרס כלכלי משמעותי מאוד לשמר את מערכת היחסים המעולה והקרובה בינו לבין בן ארי, שנשאה עמה תועלת כלכלית רבה לחבר הכנסת כץ.
אביחי מנדלבליט: בד בבד עם קיומה של מערכת היחסים האמורה בין חבר הכנסת כץ לבן ארי, הוא פעל גם לקידום תיקון 44 כאמור לחוק ניירות ערך, והתיקון הזה כשלעצמו היה צפוי להניב לבן ארי הטבות כלכליות משמעותיות ביותר, ממש לא 1,500 שקל – גם באופן אישי וגם מתוקף תפקידו בקבוצת אקויטל, בשל נירות ערך שבהן הוא החזיק.
אביחי מנדלבליט: בצד זה, אותו תיקון גם היה עשוי להטיב כלכלית גם עם חבר הכנסת כץ עצמו בשל החזקותיו האישיות שלו באג"ח.
אביחי מנדלבליט: עד כאן לגבי עוצמת ניגוד העניינים והחריגות שלו.
אביחי מנדלבליט: לכל הפחות, היה מצופה מחבר הכנסת כץ לדווח במדויק ובאופן מלא על ניגוד העניינים הזה ליועץ המשפטי של הכנסת ולחברי הוועדה או לחברי הכנסת עצמם; אלא שאז, אם היה מדווח ליועץ המשפטי של הכנסת, ספק רב אם היה יכול לקדם את החוק בוועדה שבראשותו.
אביחי מנדלבליט: הדברים לא נאמרו, כזאת לא נעשה.
אביחי מנדלבליט: אחרי שנמצא כי טיב ניגוד העניינים ועוצמתו ניצבים ברף גבוה מאוד, נפניתי לבחון את טיבה של הפעולה שנקט חבר הכנסת חיים כץ במסגרת תפקידו בזמן שהיה בניגוד העניינים המתואר.
אביחי מנדלבליט: לעניין זה, כאן המקום להבהיר שלפי פסיקת בית המשפט העליון בעבירת מרמה והפרת אמונים יש "מקבילית כוחות" בין עוצמת ניגוד העניינים מצד אחד לבין טיב הפעולה שנעשית מהצד השני.
אביחי מנדלבליט: ככל שעוצמת ניגוד העניינים רבה ומשמעותית יותר, נדרשת פעולה מינורית יותר כדי לחצות את הרף הפלילי; וככל שהפעולה משמעותית יותר, אפשר להסתפק בניגוד עניינים פחות עוצמתי.
אביחי מנדלבליט: במקרה הזה, כמו שאמרתי, ניגוד העניינים הוא בעוצמה חריפה מאוד, אבל גם הפעולה בעוצמה חריפה מאוד.
אביחי מנדלבליט: בכל מקרה, גם כשיש ניגוד עניינים, לא כל פעולה מגבשת עבירה פלילית.
אביחי מנדלבליט: צריך לבחון מה היא טיב הפעולה שנעשתה במסגרת התפקיד.
אביחי מנדלבליט: כאן אני רוצה לדבר על ארבעה רכיבים שאותם בחנתי.
אביחי מנדלבליט: הראשון הוא המרחב שבו בוצעה הפעולה; השני הוא סוג הסמכות המופעלת; השלישי הוא השפעת הפעולה על גורמים נוספים; והרביעי אם הפעולה כללה גם רכיב של מרמה.
אביחי מנדלבליט: ביחס למאפיין הראשון, המרחב שבו בוצעה הפעולה, אני אומר את הברור בעיניי – אמרתי את זה גם בדגשים בראשית דבריי – מתחם הפעולה שבו פועל חבר הכנסת במסגרת תפקידו, חייב להיות רחב מאוד וטוב שכך.
אביחי מנדלבליט: דומני כי מתחם הפעולה של חבר כנסת הוא רחב יותר משל כל משרת או נבחר ציבור אחר, ובצדק.
אביחי מנדלבליט: אני לא מעוניין להצר כלל וכלל את מרחב הפעולה של חברי הכנסת.
אביחי מנדלבליט: ההפך הוא הנכון, לתפיסתי לחברי הכנסת צריך להיות מרחב פעולה גדול מאוד, שיהלום את חובתם להגשים את רצון הבוחר בצורה המיטבית.
אביחי מנדלבליט: לכן במקרים מסוימים יש לאפשר לחבר הכנסת להגשים את רצון הבוחר, גם אם הוא מצוי ביחס אליו בניגוד עניינים מסוים.
אביחי מנדלבליט: אבל אם בתוך אותו מרחב פעולה ייחודי, שהוא רחב מאוד בצדק, יש תחום ברור גם של פעילות אסורה, כתב האישום הזה הוא דוגמה ברורה ומובהקת להימצאות חבר כנסת עמוק בתוך השדה האסור שמקים עבירה פלילית.
אביחי מנדלבליט: כתב האישום לא עוסק בהתנהגות שהפגם הגלום בה הוא משהו לא אסתטי או לא אתי.
אביחי מנדלבליט: ההתנהגות שמיוחסת לחבר הכנסת כץ בכתב האישום מצויה בגרעין הקשה של עבירת מרמה והפרת אמונים, מדובר בהפרת סמכות של יושב ראש ועדה תוך ניגוד עניינים חריף ותוך מצג מרמתי, שנועד להסתיר את ניגוד העניינים, וזאת בין השאר מביא גם לטובת הנאה אישית לחברו וגם לו עצמו.
אביחי מנדלבליט: ביחס למאפיין השני, סוג הסמכות המופעלת, אני מבקש להגיד שכתב האישום לא עוסק בהצבעת חבר כנסת במליאת הכנסת – שם מרחב הפעולה של חבר הכנסת הוא למעשה בלתי מוגבל – אלא בהתנהגות של חבר כנסת כיושב ראש ועדה בכנסת, תוך הפעלת סמכויות שניתן לקרוא להן סמכויות מעין מנהליות, שקשורות לניהול עבודת הוועדה.
אביחי מנדלבליט: בהקשר הזה של הצבעה במליאת הכנסת, הדוגמה הבולטת לכך היא שחבר כנסת יכול לפעול גם בשעה שהוא מצוי בניגוד עניינים.
אביחי מנדלבליט: הוא יכול להצביע על הצעת חוק שמטיבה גם עם עצמו באופן אישי או עם מי שחבר הכנסת מצוי עמו בקשר.
אביחי מנדלבליט: על פי חוות הדעת של היועץ המשפטי של הכנסת שמקובלת גם עליי, ככלל אין רואים חבר כנסת מנוע מעצם הליך ההצבעה במליאה על פי חוק, גם כאשר הוא מצוי בניגוד עניינים בקשר לאותו חוק, ובלבד שהוא יצהיר על ניגוד העניינים שהוא מצוי בו.
אביחי מנדלבליט: זאת למשל בשונה מחבר ממשלה, שאני נותן להם את הייעוץ, או מפקיד ציבור אחר.
אביחי מנדלבליט: כך למשל בקשר לחוק של מתווה הגז, הודיעו מספר חברי כנסת וביניהם חבר הכנסת חיים כץ עצמו, כי הם אינם מתכוונים להצביע על הצעת החוק במליאה, וזאת משום שהם בניגוד עניינים בשל קשרי חברות עם קובי מימון, שצפוי היה להיות מושפע כלכלית מאישור מתווה הגז.
אביחי מנדלבליט: על הדבר הזה הוא פנה ליועץ המשפטי לכנסת וקיבל הודעה, שאף על פי שחברי כנסת מצויים בקשר אישי עם מימון, שמונע מהם לדעתם לפעול ולהצביע במליאה בקשר לאותו מתווה גז, הם רשאים להצביע במליאה ודווקא במליאה, והוא סייג, דווקא במליאה להבדיל מוועדות הכנסת.
אביחי מנדלבליט: הוא לא ידע שיהיה התיק הזה, אבל יש את המכתב שלו שאומר את הדברים בצורה מפורשת.
אביחי מנדלבליט: וגם אז בהצבעה במליאה, הוא ציין שיש צורך שהם יצהירו על טיב קשריהם עם מימון קודם להצבעתם.
אביחי מנדלבליט: יש מכתב שלו לחבר הכנסת כבל, שנמצא ברשותי.
אביחי מנדלבליט: לכן ואף על פי שחבר הכנסת כץ לא הצהיר על ניגוד העניינים שהיה מצוי בו עם בן ארי, עצם בחירתו להשתתף בהצבעה במליאת הכנסת בקשר להצעת החוק בתיקון 44 לחוק ניירות ערך, אפילו שהיה מצוי בניגוד עניינים, ואפילו חריף, עם בן ארי שנהנה מהחוק, לא מיוחסת לו כמעשה עבירה.
יואב קיש: רק שאלת הבהרה להבין את לוחות הזמנים.
יואב קיש: נכון שכתב האישום עוד לא היה, אבל האם כל המקרה תקשורתית היה לפני ההצבעה על הגז?
יואב קיש: יכול להיות שזה היה כאיזשהו לקח?
יואב קיש: אני שואל מבחינת לוחות הזמנים, אני לא מדבר על התיק.
אביחי מנדלבליט: לא, אתה שואל שאלה של לוחות זמנים, זו שאלה מתקדמת יותר.
אביחי מנדלבליט: אני לא ידעתי על זה ואני לא התעסקתי בתקשורת של 2010.
יואב קיש: אתה לא, אבל כשאתה אומר שחיים כץ בהצבעה על הגז העיד על ניגוד עניינים, אני שואל אם האירוע וכל הסיבוב התקשורתי היה לפני או שהיה אחרי, שאלה להבהרה, כי ברור שהתיק הגיע אחר כך.
אביחי מנדלבליט: יש תאריכים, אני יכול להגיד לך, זה היה לפני.
אביחי מנדלבליט: האירוע היה לפני.
אברהם (אבי) ניסנקורן: קיש, עזוב.
שלמה קרעי: זה לא עזוב בכלל, אנחנו רוצים להבין את זה אבי.
אברהם (אבי) ניסנקורן: מה אתה רוצה להבין?
שלמה קרעי: זה שחיים הצהיר על ניגוד עניינים, אם זה קרה אחרי הסיפור עם ועדת האתיקה, אז הכול בסדר, זאת לא איזושהי הוכחה - - -
יואב קיש: ברור, אחרי.
יואב קיש: חיים, זה היה אחרי?
חיים כץ: אני לא מדבר.
חיים כץ: כשיהיה לי מה להגיד, אני אגיד, כי לפחות אני מבין בחומר.
יואב קיש: להבנתי זה היה אחרי.
קרן ברק: אבל היועץ המשפטי אמור לדעת את זה וגם לענות.
קריאה: או שהוא לא.
אביחי מנדלבליט: בהקשר הזה יצוין כי לא אחת פונים גם חברי כנסת מיוזמתם לבירור מגבלות שחלות עליהם בנסיבות מסוימות, שבהן עולה חשש כי יימצאו בניגוד עניינים.
אביחי מנדלבליט: כך למשל חבר הכנסת לשעבר דני דנון, ששימש יושב ראש השדולה למען אלמנות ויתומי צה"ל, פנה אל ועדת האתיקה מראש.
אורית פרקש הכהן: אבי, יש לי שאלת הבהרה לפני שנמשיך.
אברהם (אבי) ניסנקורן: לא, לא עכשיו.
אורית פרקש הכהן: אבל זה קשור לנקודה הזאת.
אברהם (אבי) ניסנקורן: לא עכשיו.
אברהם (אבי) ניסנקורן: אני מבקש שהוא ישלים את הדברים שלו בלי הפרעה, אחר כך תשאלי שאלת הבהרה.
אורית פרקש הכהן: שאלת הבהרה בסוף?
משה אבוטבול: אם היית ליכודניקית, היית שואלת.
משה אבוטבול: ..
אורית פרקש הכהן: בדיוק, זה מה שאני רואה.
אביחי מנדלבליט: יש פה שיקוף של הדין הקיים, זה דין שחייב להיות ידוע, אין פה שום חידוש.
אביחי מנדלבליט: יש כמה דוגמאות, שגם ציינתי במכתב שצירפתי, דוגמאות מהעבר, למשל של חבר הכנסת דני דנון ששימש יושב ראש השדולה למען אלמנות ויתומי צה"ל, אל ועדת האתיקה בנושא קידום של הצעת חוק שתטיב עם קבוצה של אלמנות צה"ל, ביניהן גם אמו.
אביחי מנדלבליט: הוא פנה מראש.
אביחי מנדלבליט: יש מקרים אחרים, שהיו עניינים ידועים ומוכרים, כמו המקרה שחבר הכנסת שי חרמש פעל לקידום עניינים שקשורים לענפי החקלאות בתוקף היותו יושב ראש השדולה החקלאית בכנסת, חרף היותו חבר קיבוץ שבקיבוצו קיימים בין היתר ענפים אלה, וחבר הכנסת דוד אזולאי זכרונו לברכה שפעל לקידום הטבות מס לעיר עכו שהוא גר בה.
אביחי מנדלבליט: יש כמובן דוגמאות רבות נוספות, ואני לא אפרט.
אביחי מנדלבליט: בשונה מהמקרים האלה, שאני לא רואה בהם שום פסול, ואני לא מעלה על דעתי בשום אופן שהייתי בוחן אותם בכלים פליליים או בכלים אחרים, בעניינו של חבר הכנסת כץ, ניגוד העניינים שבו הוא היה נתון, לא נבע מעובדת היותו תושב אזור מסוים או בן למשפחה מסוימת ולא היה ידוע גם.
אביחי מנדלבליט: הוא נבע מחברות אישית קרובה ומאינטרסים כלכליים משמעותיים ביותר, שמקורם בפעולות מסחר שאותן הוא בחר לבצע.
אביחי מנדלבליט: זה כמובן לגיטימי, אבל אף אחד לא ידע על זה.
אביחי מנדלבליט: ניגוד העניינים של חבר הכנסת כץ לא היה מוכר וידוע לגורמים הרלוונטיים, ואף הוסתר על ידו באופן פעיל.
אביחי מנדלבליט: לכן מעשה העבירה שמיוחס לחבר הכנסת כץ בא לידי ביטוי בעיקר באופן בו הפעיל את סמכויותיו כיושב ראש של ועדה.
אביחי מנדלבליט: כמו שציינתי, קיים הבדל גדול בין הפעלת סמכויות של יושב ראש ועדה בכנסת לעניין ניהול עבודתה, לבין פעולה של חבר כנסת בתפקידו הפרלמנטרי.
אביחי מנדלבליט: זה לא הבדל דק או סמנטי.
אביחי מנדלבליט: ליושב ראש ועדה יש סמכויות ביצוע מנהליות נוספות על הסמכויות של חבר כנסת: הוא קובע את זמני התכנסות הוועדה; איזה נושא יעלה בידי הוועדה; באיזה קצב ידונו בדברים; מי יופיע בפני הוועדה – שזה מאוד חשוב; איזה מצג יעמוד בפני חברי כנסת שחברים בוועדה וגם במליאה; וסמכויות מנהליות נוספות.
אביחי מנדלבליט: זו פונקציה מנהלית, שיש לה השפעה רבה, והיא שניצבת בסופו של דבר בבסיס העבירה שמיוחסת לחבר הכנסת כץ.
אביחי מנדלבליט: הפונקציה המנהלית הזאת גם גוררת חובות ביחס לחובת הגילוי שנתונה ממילא על חבר כנסת, ומשמעותית הרבה יותר גם לעניין הפעלת סמכויות מנהליות.
אביחי מנדלבליט: בתוך כך, כמו שאמרתי, יש גם טובות הנאה כלכליות שצמחו מהעניין הזה.
אביחי מנדלבליט: למעשה, במרבית הדיונים באותה ועדה השתמש חבר הכנסת כץ בסמכויותיו כדי להביא את אותו בן ארי לשכנע את חברי הוועדה לתמוך בהצעת החוק.
אביחי מנדלבליט: כמו שצוין קודם, הוא הוצג כמומחה אובייקטיבי לשוק ההון.
אביחי מנדלבליט: הוא נטל חלק דומיננטי ומרכזי בדיונים, ואף הוחלט שהוא ייטול חלק בניסוח ההצעה.
אביחי מנדלבליט: לאחר הדיון, הגישה תנועת אומ"ץ קובלנה נגד חבר הכנסת כץ "בגין העברת חוק המטיב עם חברת ישראמקו, שהוא מחזיק באורח אישי במניותיה".
אביחי מנדלבליט: זה מופיע בפניכם, ראיתי שצירפו לכם את הדיון בוועדת האתיקה.
אביחי מנדלבליט: כדאי לקרוא אותו, את ההחלטה ובהחלטה יש גם את הטענות.
אביחי מנדלבליט: חשוב לקרוא כדי להבין שזה לא הדיון שהיה בפניי, אין שום דמיון.
אביחי מנדלבליט: הקובלנה באמת כללה חלק מאוד מצומצם של ההתנהגות הפסולה של חבר הכנסת כץ, וזאת משום שגם בפניה הוסתר חלק נוסף ומשמעותי של אותה התנהגות.
אביחי מנדלבליט: הרכיב השלישי לעניין שבחנתי - זה ההשפעה הפסולה על גורמים נוספים, ובעניין הזה, כמו שנאמר, הייתה השפעה על לפחות שני גורמים – למעשה, על שלושה.
אביחי מנדלבליט: המקום הראשון זה ועדת הרווחה עצמה שחבר הכנסת כץ עמד בראשה, שממנה הוא הסתיר מידע מהותי ויצר מצג שווא שעשוי היה להשפיע על חברי הוועדה ועל הגורמים המקצועיים שהופיעו בה - הדבר הזה גם השתלשל כמובן למליאת הכנסת.
אביחי מנדלבליט: המקום השני זה ועדת האתיקה של הכנסת, כמו שפירטתי לעיל.
אביחי מנדלבליט: הרכיב הרביעי שציינתי לעניין הפעולה שנעשתה בניגוד עניינים – זה האם הפעולה כללה גם אלמנט של מרמה.
אביחי מנדלבליט: במקרה הזה, לצערי, התשובה היא גם חיובית - חבר הכנסת כץ הסתיר מוועדת הרווחה שהוא עומד בראשה, לרבות הח"כים שהיו חברים בה, וגם מוועדת האתיקה, לרבות הח"כים שהיו חברים בה, נתונים מהותיים.
אביחי מנדלבליט: ההסתרה לא לבשה רק אופי פסיבי, אלא היא כללה גם יצירת מצג כוזב אקטיבי.
אביחי מנדלבליט: אם אני חוזר למקבילית הכוחות שתיארתי, שני הצדדים שלה הם חמורים מאוד – גם ניגוד העניינים הוא ברף חמור מאוד וחריף וגם הפעולה.
אביחי מנדלבליט: כשבחנתי את המעשה שביצע חבר הכנסת כץ, כמתואר בכתב האישום על פי ארבעת המאפיינים האמורים, טיב ניגוד העניינים ועוצמתו, מצאתי שמדובר במקרה חריג מאוד, ושיש פגיעה משמעותית בשלושת הערכים המוגנים שניצבים בבסיס עבירת הפרת האמונים.
אביחי מנדלבליט: זה, לטעמי, לא מקרה גבולי, לא בתחום אפור - זו התנהלות שמצויה בגרעין הקשה של האיסור הפלילי שבאופן חריג מצדיקה גם העמדה לדין פלילי, וזה עניינו של כתב האישום.
אביחי מנדלבליט: לסיום אני מבקש להדגיש - זו לא התנהגות רגילה ומקובלת של חבר כנסת, שביחס אליה אין לדין הפלילי כל תפקיד, וזו גם, לטעמי, לא התנהגות בתחום האפור שראוי היה להימנע מלהתערב בעבודת חברי הכנסת, כולל בוועדות הכנסת.
אביחי מנדלבליט: אני משוכנע שהעמדה לדין של חבר הכנסת כץ במקרה הנוכחי לא תפגע בדרך כלשהי בעבודה השגרתית והטובה של חברי הכנסת, ועדות הכנסת ומליאת הכנסת, אלא ההיפך הוא הנכון - העמדה לדין במקרה הזה רק תחזק את אמון הציבור בעבודת הכנסת, ועדותיה וחבריה.
אביחי מנדלבליט: לעניין העילות, אני אחר כך - - תודה רבה.
אורית פרקש הכהן: יש לי שאלה בהמשך לדברים שדיברת.
אורית פרקש הכהן: אבי, אני צריכה להבין מה הוא מדבר.
אורית פרקש הכהן: בעוד שעתיים זה לא יעזור.
אברהם (אבי) ניסנקורן: חכי רגע.
אורית פרקש הכהן: היועץ המשפטי, אני לא רוצה להיכנס עכשיו לשאלות שיישאלו בהרחבה בחלק השני של הדיון, אבל יצאתי בסוגיה מסוימת מבולבלת, וזה בנושא ההבחנה שלך של כלל ניגוד העניינים.
אורית פרקש הכהן: כחברת כנסת אני מבולבלת.
אורית פרקש הכהן: אתה מציג עמדה שמבחינה בין כללי ניגוד העניינים שחלים על חבר כנסת במליאת הכנסת לעומת כללי ניגוד העניינים שחלים עליהם בוועדות הכנסת.
אורית פרקש הכהן: הייתי רוצה שתסביר מה הרציונל להבחנה הזאת, מה המשמעות שלו.
אורית פרקש הכהן: אני רוצה להדגיש בפניך שגם במליאת הכנסת עצמה חברי הכנסת מצביעים על חקיקה שהיא בהרבה פעמים מאוד משמעותית, מאוד בעלת היקף.
אורית פרקש הכהן: מאוד חשוב לי להבין את פשר ההבחנה.
אורית פרקש הכהן: דבר שני - כידוע לך, הייתי עובדת ציבור ברשות המבצעת.
אורית פרקש הכהן: כעת אני בכנסת כחברת כנסת.
אורית פרקש הכהן: לא מצאתי בדברים שלך הבחנה מאוד משמעותית בכללי ניגוד העניינים בין אדם שהוא עובד ציבור ברשות המבצעת לבין אדם שהוא חבר כנסת.
אורית פרקש הכהן: ממה שלמדתי בשנה האחרונה מחוות הדעת של איל ינון, יש הבדל מאוד משמעותי בכללי ניגוד העניינים של חברי הכנסת לעומת עובדי הרשות המבצעת.
אורית פרקש הכהן: הופתעתי לשמוע שחברי כנסת, שבעצמם נאשמים או צפויים להיות נאשמים בפלילים, יכולים להצביע על החלטות שקשורות לחסינות של ראש הממשלה במליאת הכנסת - חוות דעת של יועץ משפטי לכנסת.
אורית פרקש הכהן: הסברת, וזה בצורה שהיא לא ברורה מאליה, שחבר כנסת חיים כץ, שמקבל רווח כלכלי מנושאים שקשורים לגז, יכול להצביע בעד מתווה הגז במליאת הכנסת.
אורית פרקש הכהן: פתאום אתה בא, וזה העולם שאני חייתי בו, ואומר שיש הבדל גדול בין כללי ניגוד העניינים בוועדת הכנסת, בוועדה פרלמנטרית שמעבירה חקיקה, לבין מליאת הכנסת.
אורית פרקש הכהן: אני מבקשת להבין את הרציונל הזה, כי אני מודה שאני מבולבלת.
אברהם (אבי) ניסנקורן: אני רוצה רגע ברמת סדרי דיון - אנחנו צריכים לשמוע טענות לגבי עילות החסינות, אחר כך היועץ המשפטי לממשלה ישיב על עילות החסינות.
אברהם (אבי) ניסנקורן: ככל שזה נוגע לעילות החסינות - זה לא הדיון, זה יהיה אחר כך.
אברהם (אבי) ניסנקורן: אם יש לכם שאלות הבהרה זה בסדר, אבל אני רוצה להמשיך עם טיעוני באת כוחו של חיים כץ.
יעל גרמן: יש לי שאלות הבהרה.