GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מכלוף מיקי זוהר: ערבית הייתה שפה יחסית שגורה בפיהן, חלק מהצד המרוקאי, חלק מהצד הטוניסאי, חלק אפילו מהצד הטריפוליטאי, ולכן אני מכיר את הניואנסים ואת הגוון הזה, ואני שמח לקיים את הדיון בנושא הזה.
מכלוף מיקי זוהר: אבל נתחיל בדברים הטכניים ואז נעבור לדברים המעניינים.
מכלוף מיקי זוהר: נתחיל בנושא מיזוג הצעות החוק הבאות: הצעת חוק זכויות שירותים והתאמות בחינוך לילדים עם צרכים מיוחדים, התשע"ו-2016, של חבר הכנסת יעקב מרגי וקבוצת חברי הכנסת, והצעת חוק חינוך מיוחד (תיקון מס' 11), התשע"ח-2018.
מכלוף מיקי זוהר: מבקשים לעשות את המיזוג להצעת החוק הזו.
מכלוף מיקי זוהר: מישהו רוצה לומר משהו לפני שעוברים להצבעה?
מכלוף מיקי זוהר: אז אפשר להצביע.
מכלוף מיקי זוהר: בעד המיזוג – פה אחד
מכלוף מיקי זוהר: הנושא הבא הוא בקשה שלנו לפטור בהצעת חוק שעות עבודה ומנוחה לבקשת יושב-ראש הכנסת.
מכלוף מיקי זוהר: זאת הצעת חוק שאני מגיש, בעניין עובדי הכנסת שלנו, בעניין שעות עבודה ומנוחה.
מכלוף מיקי זוהר: זה בעצם נותן סמכות ליושב-ראש הכנסת להחליט בנושאים הללו.
מכלוף מיקי זוהר: למי שתהה, הפעם אין פה שום דבר שקשור ליועץ המשפטי לכנסת.
מכלוף מיקי זוהר: ככה שבעניין הזה לא תהיה לכם בעיה להצביע.
מכלוף מיקי זוהר: אם אין מישהו שרוצה לומר משהו אז אפשר לעבור להצבעה.
מכלוף מיקי זוהר: מי בעד הבקשה שלי לפטור?
מכלוף מיקי זוהר: בעד הבקשה – פה אחד
מכלוף מיקי זוהר: עכשיו אנחנו עוברים לנושא שלשמו התכנסנו היום:
מכלוף מיקי זוהר: השפה הערבית בערוץ הכנסת – במסגרת קיום יום מיוחד בכנסת לשפה הערבית.
מכלוף מיקי זוהר: יתחיל לדבר יוזם הדיון, חבר הכנסת יוסף ג'בארין.
יוסף ג'בארין: (אומר בערבית:) תודה, ראש ועדת הכנסת, מיקי זוהר.
יוסף ג'בארין: תודה ליו"ר הוועדה על הכללת הנושא הזה בדיוני הוועדה.
יוסף ג'בארין: אני חושב שזאת אולי פעם ראשונה שאנחנו מצליחים להכניס את השפה הערבית לדיוני ועדת הכנסת בהקשר של יום השפה הערבית.
יוסף ג'בארין: יכול להיות שזה מאוחר, כפי שהבנתי מחלק מהמשתתפים, אבל לפחות זה חשוב להתניע את הנושא.
יוסף ג'בארין: יש את המצב הקיים ויש את המצב הראוי.
יוסף ג'בארין: המצב הראוי שאני מייחל לו זה המצב שאני פוגש אותו כשאני מבקש בפרלמנטים של מדינות העולם שבהן יש יותר משפה רשמית אחת.
יוסף ג'בארין: למשל, לא מזמן הייתי בקנדה, שיש שם שתי שפות רשמיות, אנגלית וצרפתית.
יוסף ג'בארין: שם כל חבר פרלמנט יכול לבחור כל שפה שהוא רוצה, ועניין התרגום זה עניין מוטבע, אינהרנטי בעבודה של הפרלמנט.
יוסף ג'בארין: אני חושב שזה המצב הראוי, מצב שנותן כבוד לשתי השפות הרשמיות.
יוסף ג'בארין: במצב שקיים היום יש בעצם שתי סוגיות.
יוסף ג'בארין: סוגיה אחת פחות נוגעת לדיון – מעמד השפה הערבית בעבודה של הכנסת.
יוסף ג'בארין: והסוגיה השנייה, השפה הערבית בשידורי ערוץ הכנסת, שזה יותר הנושא שלנו.
יוסף ג'בארין: הרעיון היה להבין קודם כול מה המסגרת המשפטית-רגולטיבית בעניין הזה, מה היא נותנת, הן לעניין השידורים בערבית והן לעניין התרגום.
יוסף ג'בארין: יש את השאלה עד כמה זה מיושם ואיך אפשר לקדם ולשפר בתחום הזה.
יוסף ג'בארין: אני ביקשתי מחבר הכנסת אמיר אוחנה להישאר אותנו כמה דקות, כדי להגיד לו את מה שאמרתי לו גם בדיוני הוועדה – שההצעה בחוק הלאום לבטל את המעמד הרשמי של השפה הערבית היא מאוד מסוכנת ומאוד פוגעת בשפה.
יוסף ג'בארין: ומה שהוא חשב כסעיף שיכול עדיין להציל את השפה, אותו סעיף שאומר שלא ייפגע מעמדה הנוכחי, הוא לא כל כך עוזר לנו בעניין הזה, כי ברגע שמבטלים את מעמדה הרשמי, ההגנות שקיימות הן הגנות מאוד חלשות ובעייתיות.
יוסף ג'בארין: ולכן פניתי אליו, גם אופן אישי וגם מקצועי, בבקשה לא לבטל את המעמד הרשמי של השפה הערבית, כי לכך יהיו השלכות קשות על מעמדה בהרבה תחומים אחרים.
יוסף ג'בארין: אני מקווה שאני אמצא אוזן קשבת, אבל זה מעבר לדיון הספציפי שיש לנו כאן.
מכלוף מיקי זוהר: חבר הכנסת טיבי, בבקשה.
אחמד טיבי: א', אני רוצה להודות לחברי חבר הכנסת יוסף ג'בארין, שמתמיד ביוזמתו הברוכה של יום השפה הערבית בכנסת, בוועדות ובמליאה.
אחמד טיבי: א', מדובר באחת השפות העשירות והיפות ביותר בעולם.
אחמד טיבי: ב', היא שפתם של תושבי המקום – 20% מהאוכלוסייה כאן.
מכלוף מיקי זוהר: זה הרבה יותר.
מכלוף מיקי זוהר: תתפלא, אבל יש הרבה מאוד יהודים שמדברים ערבית.
אחמד טיבי: אני שמח על כך.
אחמד טיבי: 90% - - -
מכלוף מיקי זוהר: לא התכוונתי לאלה שעבדו בשב"כ.
אמיר אוחנה: לא, ערבית מרוקאית, שלנו.
אחמד טיבי: אדוני היושב-ראש, 90% מהערבים בארץ מדברים עברית, ו-85% עד 90% מהיהודים בארץ לא מדברים ערבית, וגם לא רוצים ללמוד.
אחמד טיבי: רובם.
אחמד טיבי: אני כשאני מדבר עברית, זה לא מתוך הסיסמה "הכר את האויב", לא.
אחמד טיבי: אלא כי זו שפה של שני קולקטיבים, אנחנו חיים כאן ביחד, והשפה היא כלי להכרת האחר ולתקשר איתו.
אחמד טיבי: ואני מקווה שזה יחדור לאחר, לנציגי הרוב.
אחמד טיבי: אבל המצב הוא לא כך.
אחמד טיבי: לא נציג תמונה ורודה, כי המצב הוא לא כזה.
אחמד טיבי: יש ניסיונות לפגוע במעמדה של השפה הערבית, למשל בחוק הלאום, שיוזם חבר הכנסת דיכטר ומקדם חבר הכנסת אמיר אוחנה, שאני מקווה שההצעה הזאת לא תעבור ולא תצלח.
אחמד טיבי: חשוב שיהודים ילמדו ערבית, יכירו את הספרות, את הנרטיב, את ההוויה, את החיים.
אחמד טיבי: זה משפר את האפשרות של הכרת האחר.
מכלוף מיקי זוהר: חבר הכנסת אוחנה, בבקשה.
אמיר אוחנה: יש מעט מאוד מקרים שבהם אני וחבריי פה מוצאים הסכמות, אבל אני אגיד על מה אני מסכים ומה אני חושב.
אמיר אוחנה: אני חושב שבצד שלנו צריכים ללמוד את השפה הערבית, צריכים לדעת את השפה הערבית, ולא, כפי שאולי רמז חבר הכנסת טיבי, בבחינת "דע את האויב", אלא משום שזו שפת האזור, אנחנו לא חיים בתוך בועה.
אמיר אוחנה: זו לא שפת המדינה, ואילו חוק הלאום יעבור בגרסה הנוכחית שלו זו לא תהיה שפת המדינה, אבל זו שפת האזור.
אמיר אוחנה: וכדי שנשת
אמיר אוחנה: לב באזור – ואנחנו רוצים להשתלב באזור ואנחנו שואפים לשלום, כידוע לך, אדוני – אנחנו צריכים להכיר את שכנינו.
אמיר אוחנה: עוד פעם, לא בבחינת "דע את האויב" אלא בבחינת "הכר את שכנך", הכר את שפתו, הכר את תרבותו.
אמיר אוחנה: אני בדרך כלל נוהג להגיד שהשלום עומד על שני עמודי תווך, אחד חינוך והשני כלכלה.
אמיר אוחנה: בצד של החינוך יש גם הרבה לצד הערבי מה לעשות, להפסיק... זה לא הדיון היום, אבל אני תמיד אומר: להפסיק להסית לטרור, להפסיק לשלם משכורות למחבלים, להפסיק לקרוא רחובות ובניינים וכולי וכולי וכולי.
אמיר אוחנה: ובצד שלנו – ללמוד ערבית.
אמיר אוחנה: זה הדבר שאנחנו יכולים לעשות כדי לקרב - - -
אחמד טיבי: איזה השוואה.
אמיר אוחנה: מה לעשות, אנחנו לא מממנים טרור, לא קוראים רחובות ובניינים על שם טרוריסטים ולא משלמים משכורות למחבלים, ככה שאין השוואה, כי אנחנו פשוט לא עושים את זה.
אמיר אוחנה: אבל עזוב, בוא נחזור להסכמות.
אמיר אוחנה: אני מברך על היום הזה - - -
אחמד טיבי: לא, אני לא יכול להשאיר את זה ככה.
אחמד טיבי: עושים אזכרה למאיר הר ציון, זו התשובה למה שאמרת, אבל תמשיך.
אמיר אוחנה: אגב, זה נכון, מאיר הר ציון ודוד רזיאל ורבים נוספים עשו - - -
יוסף ג'בארין: בואו נישאר בהסכמות, אחרת לא נצא מזה.
אמיר אוחנה: הם עשו מעשים שאם נסתכל עליהם הם לא משתווים למה שעשה.
אמיר אוחנה: זה לא שהם לא משתווים, הם חמורים, במירכאות, הרבה יותר ממה שעשה אלאור אזריה.
אמיר אוחנה: ואכן קראנו יישובים על שמם, משום שהם פעלו לביטחון מדינת ישראל ולהקמת מדינת ישראל ולהרתעת אויבי ישראל.
אמיר אוחנה: ומה לעשות, כך אנחנו נוהגים, מתוך הגנה עצמית.
אמיר אוחנה: אבל אם נחזור להסכמות, אני חושב שחשוב לקיים יום של השפה הערבית, חשוב להכיר את השפה הערבית וחשוב שתלמידי ישראל ילמדו ערבית.
יוסף ג'בארין: מילה לגבי רשמיותה?
אמיר אוחנה: אמרתי.
אמיר אוחנה: לו החוק לאום יעבור יהיה לה מעמד מיוחד במדינה, אבל היא לא תהיה שפת המדינה.
אמיר אוחנה: שפת המדינה היא השפה העברית.
אמיר אוחנה: מדינת ישראל היא מדינת הלאום של העם היהודי ושלו בלבד, זה בגדול מה שחוק הלאום אומר.
יוסף ג'בארין: אבל בדיון עלה הרעיון שהעברית יכולה להיות שפת המדינה והערבית יכולה עדיין להישאר שפה רשמית.
אמיר אוחנה: היא ללא ספק תישאר שפה בעלת מעמד מיוחד, כי יש לנו מיעוט משמעותי דובר ערבית.
אמיר אוחנה: אבל אני לא חושב שצריך להיות לה מעמד של שפה רשמית, וכך חושבים גם מנסחי החוק וכך אנחנו גם מקדמים אותו.
אמיר אוחנה: אם כי, אם אנחנו נגיע למסקנות אחרות ממה שעלה עד כה בוועדה אז אנחנו בהחלט יכולים לשנות, אבל כרגע זה לא המצב.
יוסף ג'בארין: אני רק אציין לפרוטוקול שהסיכום היה - - -
אמיר אוחנה: לא, לא היה סיכום, היו הבנות.
יוסף ג'בארין: המגמה הייתה שלא נפסלה האופציה של לשמר את מעמדה הרשמי ואמרנו שאחרי הקריאה הראשונה זה יחזור - - -
אמיר אוחנה: נכון, האופציה לא נפסלה, עדיין לא.
אמיר אוחנה: עדיין לא הצבענו על זה בקריאה שנייה ושלישית.
מכלוף מיקי זוהר: גברתי היועצת המשפטית, בבקשה.
אתי בנדלר: אני אנסה לסקור בפניכם את הנורמות המשפטיות שמחייבות את השידורים בערוץ הכנסת להיות מלווים בשפה הערבית ובכלל את ההתייחסות לנושא השפה הערבית.
אתי בנדלר: כידוע, ערוץ הכנסת פועל מתוקף חוק.
אתי בנדלר: למעשה יש מספר שכבות של נורמות של משפטיות שמסדירות את פעילותו של ערוץ הכנסת – יש חוק, יש תקנות שקבעה ועדת הכנסת, יש כללים שקבעה המועצה לשידורי כבלים ולוויין, שהיא על פי החוק הרגולטור של השידורים בערוץ הכנסת, ויש הוראות רישיון שניתן למי שמפעיל את ערוץ הכנסת, ויש הסכם בין בעל הרישיון לבין הכנסת, שמסדיר בעיקר ענייני תשלום וכיוצא בזה.
אתי בנדלר: ובכן, אני הולכת קודם כול אל החוק.
אתי בנדלר: אני אתייחס לחוק בנוסחו המחייב היום ובנוסחו כפי שיחויב בקרוב.
אתי בנדלר: ובכן, החוק, שהיום קרוי עדיין חוק שידורי טלוויזיה מהכנסת, קובע בסעיף 11(ג) שלו: שידורי הכנסת שאינם משודרים בשידור חי יהיו מלווים בתרגום לערבית או לעברית, לפי העניין.
אתי בנדלר: שידורי הכנסת מוגדרים בחוק כשידורי המליאה והוועדות וטקסים רשמיים, שהם לא רלוונטיים כל כך לצורך העניין.
אתי בנדלר: דהיינו, החוק היום מחייב תרגום לערבית של השיח בעברית רק לגבי שידורי המליאה ושידורי הוועדות שאינם משודרים בשידור חי.
אתי בנדלר: בנוסף לזה, ברישיון שקבעה המועצה.
אתי בנדלר: אני מצטערת, אני הבנתי שהם החליטו לא להגיע ואני חושבת שכרגולטור של הערוץ היה ראוי שהם בכל זאת יהיו כאן.
אתי בנדלר: מכל מקום, בהוראות הרישיון, למיטב זיכרוני בנספח התכניות נקבע שהערוץ צריך לשדר מדי שבוע תכנית אחת בשפה הערבית, באורך של 30 דקות.
אתי בנדלר: אלה ההוראות הקיימות היום לגבי ערוץ הכנסת.
אתי בנדלר: את הפיקוח על קיום ההוראות אמורה המועצה לעשות, ואינני יודעת מה הממצאים בעניין הזה, אבל אני מניחה שהם עומדים בהוראות החוק והרישיון.
אתי בנדלר: באוגוסט 2015, לקראת תקופת סיום הרישיון של בעל הרישיון הנוכחי, החליט יושב-ראש הכנסת להקים ועדה ציבורית לבחינת ההסדרה של ערוץ הכנסת, ועדה בראשות השופטת בדימוס שרה פריש.
אתי בנדלר: הוועדה הזאת בין היתר דנה גם בנושא השידורים בשפה הערבית, והמלצותיה התפרסמו בפברואר 2016, ויש לה מספר המלצות שנוגעות לנושא הזה.
אתי בנדלר: בין היתר כותבת הוועדה בהמלצותיה: במסגרת הנגשת פעילות הכנסת לציבור – אחת ממטרות החוק, כאמור – דנה הוועדה בשאלה אם להרחיב את הוראות סעיף 11(ג) לחוק כך שיחולו גם על משדרים נוספים ולא על שידורי המליאה והוועדות בלבד.
אתי בנדלר: אני עושה רגע פאוזה ואומרת ששידורי הערוץ כוללים שני סוגי משדרים – אחד, שידורי הכנסת, שזה כאמור בעיקר שידורי מליאה וועדות; והשני, כל שאר התכניות האחרות, שנקראות בחוק "משדרים נוספים".
אתי בנדלר: ובכן, הוועדה דנה האם יש מקום להרחיב את החובה לתרגם גם משדרים נוספים לערבית, והיא החליטה כי החובה ללוות את השידורים בכתוביות תרגום תורחב ותחול גם על המשדרים הנוספים.
אתי בנדלר: אני אקרא שוב את הקטע האופרטיבי של ההמלצה:
אתי בנדלר: לפיכך המליצה הוועדה לתקן את סעיף 11(ג) לחוק כך שלעניין שידורי טלוויזיה בערוץ הכנסת יחויב הגוף המשדר ללוות הן את שידורי הכנסת והן את המשדרים הנוספים שאינם משודרים בשידור חי בכתוביות תרגום בעברית או בערבית, לפי העניין.
אתי בנדלר: המועצה לשידורי כבלים ולוויין תהיה רשאית לקבוע כללים לעניין הזה.
יוסף ג'בארין: אגב, זה משהו שהצופה יכול לבחור, אם התרגום על יעלה על המסך או לא, נכון?
אתי בנדלר: זו אחת השאלות, וכרגע יש עם זה בעיה.
אתי בנדלר: למיטב ידיעתי כרגע כתוביות שרצות על המסך הן לא בחירה.
אתי בנדלר: אבל יכול להיות שכדאי לשאול את זה את המפעילים.
אתי בנדלר: בנוסף לכך המליצה הוועדה, ואני קוראת שוב מהמלצותיה: על פי נספח ב' לרישיון לשידור בערוץ הכנסת, היום בעל הרישיון מחויב לשדר תכנית שבועית אחת בערבית.
אתי בנדלר: לאור משקלו של הציבור הערבי באוכלוסייה הכללית ומעמדה של השפה הערבית כשפה רשמית שנייה במדינת ישראל, וכדי להגביר את הנגשת עבודת הכנסת לציבור הערבי, בדומה להגברת ההנגשה לכלל אוכלוסיית המדינה, סבורים חברי הוועדה הציבורית כי אין להסתפק בתכנית שבועית אחת של 30 דקות בשפה הערבית וראוי להגביר את משקלם של התכנים בשפה הערבית בשידורי הערוץ.
אתי בנדלר: לפיכך הוועדה הציבורית ממליצה כי בתנאי המכרז לבחירת בעל הרישיון לשידורים בערוץ הכנסת תגדיל המועצה לשידורי כבלים ולוויין את מספר התכניות בערבית שהגוף המשדר יחויב לשדר בערוץ הכנסת, לרבות בשעות צפיית שיא.
אתי בנדלר: ובכן, המלצותיה של הוועדה הציבורית הוגשה ליושב-ראש הכנסת, שמינה את הוועדה הזאת.
אתי בנדלר: יושב-ראש הכנסת קיים מספר דיונים בהמלצות הוועדה והוא קיבל החלטות.
אתי בנדלר: אני מתייחס כרגע להחלטות יושב-ראש הכנסת בנוגע להמלצות הוועדה הציבורית בנושא הזה.
אתי בנדלר: ובכן, לעניין כתוביות תרגום - - -
יוסף ג'בארין: אלה החלטות שהן בתוקף עכשיו או שעדיין לא?
אתי בנדלר: אני אסביר בדיוק את התהליך שהיה.
אתי בנדלר: קודם כול, היו המלצות ויושב-ראש הכנסת היה צריך להחליט אם הוא מקבל את ההמלצות, כאשר קבלתן בפועל של חלק מההמלצות חייבה תיקון חוק, כי הרי קראתי הרגע את סעיף 11(ג) בחוק, שדיבר על כך שהתרגום יהיה אך ורק לשידורי הכנסת, קרי המליאה והוועדות, בעוד שההמלצה הייתה להרחיב את זה.
אתי בנדלר: ובכן, לגבי כתוביות תרגום והוספת דברי הסדר לדיוני המליאה והוועדות, יושב-ראש הכנסת החליט לאמץ את ההמלצות במלואן.
אתי בנדלר: יושב-ראש הכנסת סבור כי כדי להנגיש באופן מיטבי את שידורי ערוץ הכנסת יש להרחיב את מחויבות הערוץ ללוות את שידורי דיוני המליאה והוועדות שאינם משודרים בשידור חי בתרגום לערבית או לעברית, ולהחיל אותן גם על משדרים נוספים שאינם משודרים בשידור חי.
אתי בנדלר: יושב-ראש הכנסת מקבל את ההמלצה שלפיה המועצה לשידורי כבלים ולוויין, כרגולטור של הערוץ, תהיה מוסמכת לקבוע כללים לעניין אופן התרגום כאמור.
אתי בנדלר: בנוסף לכך, בעניין תכניות בערבית יושב-ראש הכנסת מקבל את ההמלצה במלואה.
אתי בנדלר: יושב-ראש הכנסת קורא למועצה לקבל את המלצת הוועדה הציבורית ולהגדיל את מספר התכניות בערבית שישודרו בערוץ הכנסת, לרבות בשעות צפיית שיא, וזאת במטרה להגדיל את חשיפת הציבור הערבי לעבודה הפרלמנטרית.
אתי בנדלר: מהלך זה עולה בקנה אחד עם החלטת הכנסת בדבר חידוש הפצת שידורי ערוץ הכנסת בשידור לווייני פתוח, שנעשה בעיקר לטובת הציבור הערבי, הקולט את השידורים באמצעות צלחות קליטה.
אתי בנדלר: במאמר מוסגר אני אסביר כאן שבכנסת הקודמת קבעה ועדת הכנסת ששידורי הערוץ לא יופצו באמצעות לוויין.
אתי בנדלר: בגלל שהתחילו להפיץ את השידורים במערך "עידן פלוס", הייתה פנייה של חברי כנסת ערבים שלפיה חלק מהאוכלוסייה הערבית אינה קולטת שידורים באמצעות "עידן פלוס", ולכן יושב-ראש הכנסת, על אף העלות הלא קטנה של הפצה באמצעות לוויין, החליט להחזיר...
אתי בנדלר: כמובן זה עבר את ועדת הכנסת ואת המועצה, והתחילו להפיץ את שידורי הערוץ באמצעות לוויין.
אתי בנדלר: ובכן, זו הייתה עמדת יושב-ראש הכנסת, וכאמור, היישום של ההמלצות האלה חייב תיקון חוק מצב אחד והתייחסות של המועצה מצד שני.
אתי בנדלר: בשלהי שנת 2016 או שמא בתחילת 2017 תוקן החוק, והיום במקום "חוק שידורי טלוויזיה מהכנסת", קוראים לחוק "חוק שידורי ערוץ הכנסת", כי מדובר גם בשידורים באינטרנט ולא רק בטלוויזיה.
אתי בנדלר: גם סעיף 11(ג) תוקן, והיום נוסחו הוא: שידורי הטלוויזיה שהגוף המשדר מעביר ואינם משודרים בשידור חי יהיו מלווים בתרגום לערבית או לעברית לפי העניין.
אתי בנדלר: ההבדל המשמעותי הוא שבעוד קודם החובה לתרגם את השידורים בערבית חלה רק לגבי שידורי הכנסת, מליאה וועדות, הרי שהיום החובה הזאת תחול לגבי כלל שידורי הטלוויזיה, דהיינו, גם לגבי השידורים הנוספים.
אתי בנדלר: התחילה של התיקון הזה – שהיה תיקון גורף בכל מיני נושאים בחוק – היא רק ממועד תחילת שידוריו של בעל רישיון חדש.
אתי בנדלר: כידוע המועצה פרסמה מכרז, במכרז הזה נבחר ערוץ 20, הוגשו עתירות לבג"ץ על הבחירה הזאת, הבג"ץ החליט שיש לבטל את בחירתו של ערוץ 20 והחזיר את הנושא להחלטת המועצה לשידורי כבלים ולווין.
אתי בנדלר: המועצה לשידורי כבלים ולוויין החליטה לבחור כבעל רישיון חדש את ערוץ 10, וקבעה כי תחילת שידוריו תהיה ב-1 באוגוסט 2018.
אתי בנדלר: על ההחלטה של המועצה הוגשו שוב שתי עתירות, הן של בעל הרישיון הנוכחי, חברת החדשות של ערוץ 2, והן של ערוץ 20.
אתי בנדלר: בשלב זה לא ניתן צו ביניים על ידי הבג"ץ, ככה שאם הדברים לא ישתנו אז כלל הנראה ערוץ 10 יתחיל בשידוריו כבעל רישיון חדש ב-1 באוגוסט.
אתי בנדלר: מה הן ההוראות שחלות על בעל הרישיון החדש?
אתי בנדלר: כפי שאמרתי, דבר ראשון, הוא יצטרך ללוות את כל שידורי הטלוויזיה שאינם בשידור חי בתרגום לערבית, ובנוסף לכך המועצה קבעה מספר הוראות בעיקרי הרישיון שהוא אמור לקבל.
אתי בנדלר: הראשונה לא בדיוק קשורה לשפה הערבית אבל בכל זאת כדאי להפנות את תשומת הלב: 1.
אתי בנדלר: בעל הרישיון יפעל לשילוב קבוצות מיעוט במערך כוח האדם שלו.
אתי בנדלר: לעניין זה "קבוצות מיעוט" – נשים, בני האוכלוסייה הערבית המוסלמית, הנוצרית, הדרוזית והצ'רקסית...
אתי בנדלר: בנוסף, שידורי הערוץ יכללו שידורים של ישיבות מליאת הכנסת, ישיבות ועדות הכנסת, אירועים ממלכתיים, משדרים העוסקים בענייני הכנסת ומשדרים שמטרתם טיפוח מודעות אזרחית וחיזוק ערכי הדמוקרטיה, או שעניינם מתן מידע או העשרה, לרבות תכניות בשפה הערבית והרוסית.
אתי בנדלר: באופן ספציפי המועצה חייבה בנספח מתכונת השידורים שני משדרים נוספים שבועיים בשפה הערבית, באורך של 30 דקות כל אחד, אשר ישודרו בשעות צפיית שיא, כאשר צפיית שיא מוגדרת בין השעות 18:00 ל-23:00 בכל יום, או שעות אחרות שהמועצה תקבע.
יוסף ג'בארין: אז מוגדר שהשידורים בערבית הם חצי שעה פעמיים בשבוע.
אתי בנדלר: פעמיים בשבוע.
יוסף ג'בארין: זה מוגדר אם זה חדשות, אקטואליה או משהו אחר?
אתי בנדלר: לא, לא קבעו מה זה.
אתי בנדלר: במסגרת ההצעות במכרזים אני מניחה שהייתה לכך התייחסות, אבל אין לי את ההתייחסות מה מתוכנן על ידי בעל הרישיון, יהיה מי שיהיה.
אתי בנדלר: אבל על כל פנים, יש שינוי די גורף בעניין הזה, וניתן משקל אחר לשפה הערבית בשידורי ערוץ הכנסת.
מכלוף מיקי זוהר: לקחת את המשימה ממש ברצינות.
מכלוף מיקי זוהר: טוב, חברים, אני מודה לכם.
מכלוף מיקי זוהר: הדיון היה - - -
יוסף ג'בארין: יש תמונה ברורה לגבי השאלה מתי אמורים להתחיל?
אתי בנדלר: בשלב זה קביעת המועצה היא שהשידורים יתחילו ב-1 באוגוסט.
אתי בנדלר: אבל הכול גמיש.
יוסף ג'בארין: ושאלה שנייה: אני מניח שלגבי החצי שעה פעמיים בשבוע זה צריך להיות תכניות מקור.
אתי בנדלר: אני מניחה גם כן שאלה תכניות מקור.
אתי בנדלר: אני מניחה שלא מדובר בשידורים חוזרים.
אתי בנדלר: אבל שוב, אלה שאלות שהמועצה אמורה להתייחס אליהן, אבל לצערי הם לא נמצאים כאן.
אחמד טיבי: עוד שאלה, לחבריי בערוץ הכנסת.
אחמד טיבי: מתי יתחילו לשדר סקרים ייעודיים על החברה הערבית?
אחמד טיבי: אתם משדרים הרבה סקרים על יהודים - - -
מכלוף מיקי זוהר: תעשו סקר על מצבו של טיבי בחברה הערבית.
אחמד טיבי: שאלות כמו מה מעניין את הציבור הערבי, מה מדאיג את הציבור הערבי וכדומה.
אחמד טיבי: מה שאתם שואלים על פוליטיקאים יהודים, תשאלו גם על פוליטיקאים ערבים - - -
מכלוף מיקי זוהר: זו שאלה מצוינת, ואני מחזק את חבר הכנסת טיבי בעניין הזה.
מכלוף מיקי זוהר: מה הציבור הערבי היה מצפה מנבחריו לעשות בכנסת.
מכלוף מיקי זוהר: זה דבר שחשוב מאוד לדעת.
אחמד טיבי: לא להיות כמו מיקי זוהר – גם זו תשובה.
מכלוף מיקי זוהר: הנושא הראשון על סדר היום: פניית יושב-ראש ועדת החינוך, התרבות והספורט בדבר טענת נושא חדש בעת הדיון בהצעת חוק החינוך המיוחד חבר הכנסת יוסי יונה, בבקשה.
יוסי יונה: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.
יוסי יונה: למעשה, אני רוצה להעלות שתי טענות לשני נושאים חדשים שאני רוצה להציג, ולטענתי, הן מצריכות נקיטת צעדים בהתאם.
יוסי יונה: האחד, בסעיף 6 להצעת החוק, סעיף 7א לחוק העיקרי, נקבע בסיפא כי: "השר בהתייעצות עם נציב שוויון זכויות אנשים עם מוגבלות עם ועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת רשאי בצו לשנות את התוספת הראשונה ואת התוספת השנייה.
יוסי יונה: זאת אומרת התוספת הראשונה מגדירה את הזכאויות והתוספת השנייה מגדירה את הסל שעומד בהלימה עם הזכאויות הללו.
יוסי יונה: כדי להכניס את הסעיף הזה יש כאן בעצם מתן סמכות לשר, למעשה, כמעט לבטל או לעקר את החוק מעיקרו בלי שהדבר יובא לדיון בוועדת החינוך של הכנסת.
יוסי יונה: אדוני היושב-ראש, אתה לא מקשיב לי.
מכלוף מיקי זוהר: מקשיב לכל מילה.
יוסי יונה: לכן דבר כזה יכול לפגוע באופן אנוש בזכות של הילדים לחינוך מיוחד, אדוני היושב-ראש, מכיוון שבאבחת החלטה של השר אפשר לקצץ באופן מהותי את המשאבים שניתנים לחוק הזה, ולכן לעקר אותו מכל תוכן.
יוסי יונה: במאמר מוסגר אני אגיד שאני מצר על כך שאנחנו לא מקיימים דיון מהותי ומשמעותי, וכאילו עכשיו אני אגיד מה שאני אגיד ואז אנחנו נעשה את ההצבעה - -
מכלוף מיקי זוהר: לא, אנחנו לא נעשה את ההצבעה.
מכלוף מיקי זוהר: אנחנו נשמע את הייעוץ המשפטי.
יוסי יונה: אנחנו צריכים להקשיב בשום שכל ואחר לשכנע.
מכלוף מיקי זוהר: תשכנע בעיקר את הייעוץ המשפטי.
מכלוף מיקי זוהר: הייעוץ המשפטי בעניין הזה הוא פקטור משמעותי.
יוסי יונה: זה הנושא החדש הראשון.
יוסי יונה: הנושא החדש השני – יושב לצדי יושב-ראש ועדת החינוך שמלווה את תהליכי הניסוח של החוק הזה מתחילתו.
יוסי יונה: בסעיף 14 להצעת החוק – תיקון סעיף 1 לחוק – נוסח לדיון שהתקיים ב-28 במאי והוסכם ביום 18 ביוני נכתב - - -נוספת מאוד משמעותית - - - גם היועצת המשפטית לוועדת החינוך: "במוסד חינוך רגיל יפעל צוות רב מקצועי שתפקידיו יהיו: 1.
יוסי יונה: לקבוע את הזכאות של תלמיד מוסד החינוך הרגיל שהוא ילד עם צרכים מיוחדים למענה פרטני וקבוצתי כמפורט בתוספות הראשונה והשנייה לחוק; 2.
יוסי יונה: לתכנן ולהחליט על חלוקת סל השירותים לתלמיד הזכאי למענה פרטני וקבוצתי בלבד וזכאותו נקבעה בצוות הרב מקצועי כמפורט בתוספת הראשונה לחוק".
יוסי יונה: אדוני, בעצם החוק הזה – אני רוצה לסבר את אוזניכם – האם אתה יכול להשליט סדר, אדוני היושב-ראש?
מכלוף מיקי זוהר: אם אפשר שקט.
יוסי יונה: החוק הזה שהוא רפורמה בתחום של החינוך המיוחד באה להנהיג את האפשרות של ההורים לבחור את המסגרות שבהם ילמדו ילדיהם בחינוך המיוחד.
יעקב מרגי: מה נושא חדש?
יעקב מרגי: נימקת אותו.
יעקב מרגי: זה לא דיון מהותי של הוועדה.
יוסי יונה: אני אומר שהתוספת הזאת גם לא הייתה בחוק המקורי ושנית היא פוגעת במהותו של החוק משום שהיא מונעת מחלק גדול מאוד של ההורים, בסופו של דבר, לבחור את המסגרות של החינוך המיוחד.
יוסי יונה: אנחנו מדברים על מספר גדול של כ-135 אלף תלמידים.
יוסי יונה: אדוני, אנחנו מדברים על מספר גדול של 135 אלף תלמידים; אני חוזר – אדוני, אנחנו מדברים על מספר גדול של 135 אלף תלמידים.
מכלוף מיקי זוהר: את יפה בן דוד אתה רוצה לשמוע?
יוסי יונה: אבל אתה מנהל - -
מכלוף מיקי זוהר: תשלים משפט.
יוסי יונה: אנחנו מדברים על מספר עצום של תלמידים – כ-135 אלף תלמידים שלפי החוק הקיים לא תהיה להם הזכות לבחור את הזכאות שלהם, את החינוך המיוחד שלהם, משום שוועדת הזכאות לא מאפשרת להם כי הם נחסמים בוועדת זכאות, והם נמצאים עכשיו בתוך בית הספר - -
יוסי יונה: - - זכאים לחינוך מיוחד ולא יקבלו את הסל הפרטני המגיע להם.
יוסי יונה: לכן, אדוני, זה גם שינוי מהותי בחוק וגם נושא חדש.
מכלוף מיקי זוהר: תודה, פרופ' יונה.
מכלוף מיקי זוהר: חברתי יפה בן דוד, יושבת-ראש הסתדרות המורים, בבקשה.
מכלוף מיקי זוהר: בקצרה, פרטי, הסבירי ונמקי.
יפה בן דוד: אני רוצה להזכיר איפה היינו לפני כמה חודשים כשעלה הנוסח הראשון של הצעת החוק.
יפה בן דוד: השינויים שהובלנו יחד עם ההורים בוועדת החינוך בראשות הרב מרגי שיפרו מעט את החזקה הנוכחית.
יפה בן דוד: בין היתר הצלחנו להכניס שינויים מהותיים; סל תקציבי שעובר עם הילד, דחיית הרפורמה לשנת תשפ"א ופיילוט בשנת תש"פ.
יפה בן דוד: בנושא הכשרת המורים המדינה התחייבה כי רק מורים שעברו הכשרה יוכלו לקלוט תלמידי שילוב.
יפה בן דוד: זה ברור לכולם – בלי לשתף את המורים לא תהיה רפורמה.
מכלוף מיקי זוהר: אני רוצה לומר כך - -
יעקב מרגי: הנה, יושבת-ראש הסתדרות אמרה: בלי שיתוף המורים לא תהיה רפורמה.
מכלוף מיקי זוהר: משרד החינוך פה?
מכלוף מיקי זוהר: נמצא בחדר?
מכלוף מיקי זוהר: אז משרד החינוך לא פה?
יעקב מרגי: הייעוץ המשפטי של הוועדה נמצא פה.
מכלוף מיקי זוהר: אז אני מעביר מסר באמצעות יושב-ראש הוועדה ובאמצעות החברים פה סביב השולחן למשרד החינוך: אנחנו דורשים שהנושא יהיה יחד עם הסתדרות המורים ובהסכמה איתם.
מכלוף מיקי זוהר: אם לא אפשר יהיה לעצור את התהליך בדרך אחרת, ואם צריך נעצור את התהליך בדרך אחרת - -
יעקב מרגי: אי אפשר ליישם אותה בלי המורים.
מכלוף מיקי זוהר: אני יודע שבלי המורים אי אפשר לשתף פעולה.
מכלוף מיקי זוהר: אני באמת רוצה לומר לשבחו של יושב-ראש ועדת החינוך חבר הכנסת יעקב מרגי שדיברר איתו בנושא כמה פעמים ואמר לי מפורשות שהוא ידאג למורים וישמור על הצרכים של המורים בתהליך הזה.
מכלוף מיקי זוהר: אני סמוך ובטוח שכך יהיה.
מכלוף מיקי זוהר: עכשיו היועץ המשפטי יוכל להסביר לי מה עמדתו.
יפה בן דוד: אני רק רוצה לומר שצריך להכשיר את עובדי ההוראה להכין את המערכת ולתגמל אותם.
יפה בן דוד: צריך גם לשמור על מספר תלמידים נמוך בכל כיתה משלבת.
מכלוף מיקי זוהר: היועץ המשפטי, בבקשה.
דן מרזוק: נמצאת פה היועצת המשפטית של ועדת החינוך, התרבות והספורט.
דן מרזוק: אני מציע שהיא תתייחס.
מכלוף מיקי זוהר: בבקשה, גברתי, האם טענת נושא חדש היא סבירה בעינייך או שמא איננה?
מרב ישראלי: למיטב הבנתי המשפטית, אין כאן נושא חדש.
מרב ישראלי: יש פה שני עניינים, ואני מזכירה שאנחנו לא נמצאים בדיון מהותי על החוק, אלא אך ורק האם הנושא נמצא במסגרת הכללית של הצעת החוק שנדונה בוועדת החינוך.
יוסי יונה: מבחינתו של היושב-ראש לא יהיה דיון מהותי שבו אנחנו מנסים לשכנע את חברות וחברי הכנסת.
מכלוף מיקי זוהר: פה זה לא דיון מהותי.
מכלוף מיקי זוהר: פה זה דיון טכני.
יוסי יונה: ברור - - -
מכלוף מיקי זוהר: גברתי, אני שואל מבחינה משפטית – זה נושא חדש או לא נושא חדש?
מרב ישראלי: לדעתי, זה לא נושא חדש.
מכלוף מיקי זוהר: אנחנו עוברים להצבעה.
מכלוף מיקי זוהר: בעד טענת נושא חדש – מיעוט
מכלוף מיקי זוהר: ההחלטה לטענת נושא חדש נדחתה.
מכלוף מיקי זוהר: ההצבעה היא שזה לא טענת נושא חדש.
מכלוף מיקי זוהר: פניית יושב ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט בדבר טענת נושא חדש בעת הדיון בהצעת חוק סדר הדין הפלילי (תיקון מס' 84) (שינוי פרטי ההודעה על סגירת תיק לעניין עילת הסגירה), התשע"ח-2018 (פ/1604/20).
מכלוף מיקי זוהר: פניית יושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט בדבר טענת נושא חדש בעת הדיון בהצעת חוק סדר הדין הפלילי (שינוי פרטי ההודעה על סגירת תיק לעניין עילת הסגירה).
מכלוף מיקי זוהר: מי יטען טענת נושא חדש מוועדת חוקה?
מכלוף מיקי זוהר: הם לא פה?
דן מרזוק: היה פה היועץ המשפטי של ועדת החוקה.
דן מרזוק: אני מציע שהוא יפיץ את הטענה.
מכלוף מיקי זוהר: היועץ המשפטי של ועדת חוקה, בבקשה – טענת נושא חדש.
מוסי רז: המליצה.
מכלוף מיקי זוהר: אתה טענת נושא חדש בוועדת חוקה?
מוסי רז: - - - חברי הכנסת מיקי לוי ומיכל רוזין.
מכלוף מיקי זוהר: אז מותר לי לשמוע בשם חבר כנסת אחר?
מוסי רז: מדובר כאן על תוספת שמשנה משמעותית את ההיגיון של החוק כי בעצם קודם הייתה אפשרות לנפגע לקבל את ההסברים או את עילת הסגירה רק עם הגעה פיזית למשטרה, וכאן נוספו עוד אפשרויות שאינן הגעה פיזית למשטרה.
מוסי רז: זה משנה את המשמעות של רעיון החוק ולכן זה נושא חדש.
פנינה תמנו: אני רוצה להצטרף אליך, ולומר שגם - - - להגיב על זה, ואני איתך עם מה שאמרת.
גור בליי: למיטב הבנתי המשפטית, אני לא חושב שיש פה נושא חדש.