GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
איל זנדברג: אבל בוא נפתור את הבעיה האמיתית הקיימת.
קריאה: קומי רצה לבוא.
קריאה: עובדה ששם יש כאלה סמכויות ועובדה שהוא אדם לשעבר והוא מגיע.
איל זנדברג: אולי צריך לדבר עם נציב שירות המדינה - - -
מרב מיכאלי: הוא רצה לבוא.
קריאה: - - - הרבה יותר עם ערובות והרבה יותר מוקפד ולא סמכות של ועדה, זה דברים הרבה יותר מורכבים.
איל זנדברג: אדוני היושב ראש, ביקשת פתרון יצירתי.
איל זנדברג: אם אתה חושב שהכלי המשפטי לא אפקטיבי בוא נברר אותו, אני אמנם לא - - - אם הוועדה או אדוני לפחות חושב שהכלי המשמעתי הוא לא אפקטיבי מטעמים, שוב, שקשה לי לקבל אותם כי לא ניסיתם אותו בכלל, אבל אתה רוצה לברר את זה, אז אפשר לברר מול מי שאחראי בעניין משמעת בשירות המדינה, לעשות איזשהו שיח מקצועי ולשמוע איך אפשר - - -
יואב קיש: טוב, אני רוצה לסיים את הדיון.
יואב קיש: בוא נעשה ככה, אנחנו מזמנים את ראש- - - מי זה, הנציבות?
קריאה: הממונה על המשמעת בנציבות.
יואב קיש: למה רק את הממונה על המשמעת, למה לא את נציב שירות המדינה.
יואב בן צור: כרגע אין נציב.
יואב קיש: אין נציב, נכון.
יואב קיש: אז מי המשנה שלו?
יואב קיש: אז להזמין.
יואב קיש: אנחנו נעשה עוד דיון, נזמין את הממלא מקום נציבות ה- - -
יואב בן צור: בתקווה שיגיע.
יואב קיש: כן, אולי הוא לא יגיע, נגיש תלונה לעצמו.
יואב קיש: ורק אם היושב ראש יאשר נגיש תלונה לעצמו.
יואל חסון: - - - בוועדה לביקורת המדינה ואז אם הוא יגיע נשתמש - - -
איל זנדברג: אבל גם זה זה אומר רק להטיל עליו קנס שזה לא כנראה - - -
יואב קיש: אבל זה מרתיע אז הוא יגיע.
איל זנדברג: אתה חושב שזה לא מרתיע שהשר הממונה עליך קורא לך ואומר למה לא הלכת לישיבה.
איל זנדברג: אתם חושבים שזה לא - - -
יואב קיש: אני מסכים עם מה שאמרת - - -
יואב קיש: חברים, אני רוצה סיכום דיון, נגמר הדיון.
יואב קיש: אני מסכים עם דבר אחד שאמרת וזה שיש בעיה קשה עם בעלי נושאי המשרה הבכירים, לאו דווקא שרים, אני מדבר על הראשי - - -
איל זנדברג: אני לא אמרתי שיש בעיה.
יואב קיש: לא, אני אומר לך.
יואב קיש: כשאני מצביע על הבעיה שם יותר לעומק זה אחד.
יואב קיש: אז אנחנו, הסיכום הוא כזה: ראשית אלעזר שטרן צריך להביא הצעה לגבי חיוב בעל משרה למרות שהשר רוצה להחליף אותו ולהסביר מדוע והאם זה כדאי ולנמק את זה.
יואב קיש: יואל חסון הציע רעיון מאוד יצירתי שהוא יצטרך לתת גם הצעה איך במקום להכניס חברות ציבוריות להעניש אותן דרך אי שיתוף לוביסטים שלהם בכנסת או נציגים מטעמם שלא יוכלו להגיע לייצג את עניינם אם הם לא מתייצבים לאחת מהוועדות אז לצורך העניין שנה או שנתיים לא יוכלו להביא נציגים מטעמם לכנסת.
קריאה: - - - שנתיים אתה לוקח את זה כבר- - -
יואב קיש: כן, אני לוקח קדימה, שיבואו.
יואב קיש: שמזמינים אותם שיבואו, זה הכל, מה הבעיה.
איל זנדברג: בוא נצמיד את זה לתקופות של מימון מפלגות אז נעשה שנתיים לא ?
יואב קיש: אבל אז זה רק יעשה תוקף עוד ששה חודשים.
קריאה: בגלל זה ביבי לא הקדים את הבחירות בסוף?
יואב קיש: אה יכול להיות, טוב שהכנסת את העז הזאת.
יואב קיש: אז זה לגבי יואל.
יואב קיש: אבל יואל זה חשוב כי אם אני זורם איתכם ויורד מהסיפור הזה אז לפחות שיהיו לנו כלים אחרים.
יואב קיש: והנושא השלישי זה לזמן את הממלא מקום, הנציב, לדיון הבא שיגיד איך מטפלים באי הופעת בכירים בכנסת.
יואב קיש: לשלוח לו שזה הנושא, אי הופעות בכירים בכנסת - - -
איל זנדברג: אולי כדאי להביא נתונים, זה יעזור לו להבין באמת.
איל זנדברג: תביאו נתונים על הדוגמאות.
קריאה: כי לפי הנתונים שלנו - - -
יואב בן צור: מאיפה יש לך נתונים?
איל זנדברג: מהכנסת, מוועדות הכנסת.
קריאה: אנחנו יודעים שלא הוגשו - - -
יואב קיש: לא הוגשו כי זה נוהל בעייתי, לא אומר שלא הגיעו.
יואב קיש: ולשמוע תשובה שיש ביקורת ציבורית על העניין הזה זה לא תשובה.
יואב קיש: לכם היו גם הערות- - -
קריאה: יש השגות בנושא של רשימת המבוקרים.
איל זנדברג: על רשימת המבוקרים אני אפילו לא התייחסתי עוד, כל הנתמכים הפרטיים זה בעינינו דבר בעייתי עד מאוד שמחייב דיון.
יואב קיש: טוב, חברים, אני עוד אומר שאנחנו בסופו של דבר יש פה אלמנט ליברלי אבל יש פה גם אלמנט של חיזוק הכנסת והנושא שאנחנו בסך הכל מדברים על זה שאנשים יגיעו לוועדות ואני רואה בזה חלק מאוד חשוב מחוסנה של הכנסת.
מכלוף מיקי זוהר: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את הדיון.
מכלוף מיקי זוהר: נתחיל בנושא קביעת הצעת חוק שירות המדינה (מינויים)(תיקון – משרת מילואים פעיל), התשע"ח-2017, הצעת חבר הכנסת ניסן סלומינסקי.
מכלוף מיקי זוהר: תתכבד היועצת המשפטית לוועדה לומר לנו מה עמדתה בעניין.
ארבל אסטרחן: זה יכול ללכת לוועדת החוקה, יכול ללכת לוועדת העבודה.
ארבל אסטרחן: בדרך כלל חוק שירות המדינה נדון בוועדת העבודה, אבל כאן מדובר בעניינים של ייצוג הולם ויש עניינים דומים לזה שנדונים בוועדת החוקה.
מכלוף מיקי זוהר: אין חולק שגם ועדת העבודה והרווחה וגם ועדת החוקה הן ועדות מאוד עמוסות.
ארבל אסטרחן: זה לא יכול להיות שיקול.
ארבל אסטרחן: אלה סמכויות הוועדות.
מכלוף מיקי זוהר: אני לא רואה פה אף אחד שבא להילחם על העניין, אז אני חושב שוועדת החוקה היא הוועדה שהחוק הזה יעבור אליה.
מכלוף מיקי זוהר: אני המלצתי להעביר את זה לוועדת החוקה.
מכלוף מיקי זוהר: אתה מתנגד?
מכלוף מיקי זוהר: מישהו מתנגד?
פנינה תמנו: תסביר לנו מה זה.
מכלוף מיקי זוהר: היועצת המשפטית אמרה קודם שהחוק הזה מתאים לוועדת החוקה ויכול גם להתאים לוועדת העבודה והרווחה.
מכלוף מיקי זוהר: אני ציינתי בפניה שיש עומס בשתי הוועדות והן באמת קורסות תחת הלחץ אך אין מה לעשות וצריך לבחור אחת מן הוועדות שתיקח את החקיקה הזו.
מכלוף מיקי זוהר: אני חושב שוועדת החוקה היא זו שהצעת החוק צריכה לעבור אליה, זה ייצוג הולם.
ניסן סלומינסקי: כבר נתנו העדפות כאלה ל- - - שונים וזה נמצא אצלנו.
מכלוף מיקי זוהר: יש מישהו שמתנגד להעברה לוועדת החוקה?
ניסן סלומינסקי: כל ההעדפות האלה היו אצלנו, בוועדת החוקה.
פנינה תמנו: אפשר להסביר במשפט על החוק?
ניסן סלומינסקי: כן, רוצים לתת עדיפות לחיילי מילואים.
יואל חסון: אני מבקש להבין למה יושב-ראש ועדת החוקה רוצה את החוק אליו.
מכלוף מיקי זוהר: זה מה שאמרה היועצת המשפטית לוועדה.
ניסן סלומינסקי: כאן מדובר על לתת עדיפות למשרתים במילואים.
ניסן סלומינסקי: כל החוקים שנותנים עדיפות, כל החוקים האלה נמצאים אצלנו ונתנו כבר עדיפויות, אם זה היה לעולים פעם, וגם לזה זה אצלנו.
ניסן סלומינסקי: אין שום דילמה.
ניסן סלומינסקי: אני לא יודע איך זה בכלל התגלגל לפה.
ניסן סלומינסקי: כולם אמרו חוקה.
ניסן סלומינסקי: נמנעים –אין ההצעה להעביר את הצעת חוק שירות המדינה (מינויים)(תיקון – משרת מילואים פעיל), התשע"ח-2017 לוועדת החוקה, חוק ומשפט התקבלה.
מכלוף מיקי זוהר: לפנינו החלטה בעניין הצעה לסדר היום בנושא: "פותחו מערכות לחיזוי שיטפונות שיכולות להציל לחיי אדם אך לא נמצאות בשימוש", של חברי הכנסת קסניה סבטלובה, עליזה לביא ואחמד טיבי.
מכלוף מיקי זוהר: צריכים לקבוע לזה ועדה.
מכלוף מיקי זוהר: במליאה נשמעו הצעות להעביר לוועדת המדע והטכנולוגיה, לוועדת הפנים.
מכלוף מיקי זוהר: אני חושב שזה מתאים לוועדת המדע והטכנולוגיה.
מירב בן ארי: אני רק חייבת להגיד שהמערכת היא אצל הצבא, צריך לומר.
מירב בן ארי: לכן, אני לא יודעת – הם לא כאן, אבל בעיקרון זה מתאים לוועדת החוץ והביטחון.
מכלוף מיקי זוהר: אין להם זמן לטפל בזה.
מירב בן ארי: אני רק אומרת שזו מערכת צבאית.
מכלוף מיקי זוהר: מי בעד העברה לוועדת המדע והטכנולוגיה?
מכלוף מיקי זוהר: נמנעים –אין ההצעה להעביר את ההצעה לסדר היום בנושא: "פותחו מערכות לחיזוי שיטפונות שיכולות להציל חיי אדם אך לא נמצאות בשימוש" לוועדת המדע והטכנולוגיה התקבלה.
מכלוף מיקי זוהר: אנחנו עוברים לנושא הבא - הרחבת סמכויות הוועדה המיוחדת לפרשת היעלמותם של ילדי תימן המזרח והבלקן.
מכלוף מיקי זוהר: פנתה אלי יושבת-ראש הוועדה וביקשה הרחבת סמכויות, והיא תפרט מיד מה היא רוצה.
מכלוף מיקי זוהר: פנינו ליו"ר ועדת העבודה והרווחה כדי לקבל את הסכמתו.
מכלוף מיקי זוהר: הוא אישר.
מכלוף מיקי זוהר: פנינו גם ליושב-ראש הכנסת וקיבלנו את הסכמתו, ולכן התכנסנו כאן היום.
מכלוף מיקי זוהר: תפרט גברתי את ההרחבות, ובקצרה.
נורית קורן: סמכות הוועדה שלי היא לבוא ולחקור את הנושא הזה של היעלמות ילדים מבתי חולים.
נורית קורן: מה שקורה כרגע זה שיש פרשיות נוספות ועוד הורים פונים בנושא הזה, שיש עוד היעלמויות של ילדים.
נורית קורן: כל מה שבניתי – הקונספט של הוועדה שלי, הצוות הבין משרדי שלא מטרטר את ההורים אלא אני פונה בשמם לכל המשרדים, מקבלת את התשובות בזמן מאוד מאוד סביר ואז מעבירה.
נורית קורן: בדרך הם מקבלים סיוע בזה שהם יכולים לבוא ולשטוח את הטענות שלהם בוועדה, גם אחר כך הם מקבלים תמיכה לאורך כל הדרך מהוועדה שלנו.
נורית קורן: ביקשתי שאוכל לדון בעוד היעלמויות של ילדים מבתי חולים אחרים כדי למסור להם מסמכים - - -
פנינה תמנו: מה, כמו בית חולים השרון?
נורית קורן: גם.
נורית קורן: יש עוד בתי חולים.
נורית קורן: כדי למסור להם מסמכים, ושהכל יהיה בצורה משפטית ומסודרת.
נורית קורן: זאת הבקשה, ואחרי שקיבלתי את כל האישורים אני מבקשת להצביע.
ארבל אסטרחן: יש לוועדה רשימה של סמכויות ותתווסף שם הסמכות הבאה: "פיקוח על פעילות הממשלה במקרים של היעלמות ילדים ממוסדות רפואיים וריכוז תלונות של משפחות בעניינים כאמור".
ארבל אסטרחן: אולי צריך להגיד: "במקרים של היעלמות ילדים ממוסדות רפואיים, נוסף על יתר סמכויות הוועדה".
מכלוף מיקי זוהר: נמנעים –אין הבקשה להרחבת סמכויות הוועדה המיוחדת לפרשת היעלמותם של ילדי תימן מזרח והבלקן אושרה.
ארבל אסטרחן: צריך אולי לשנות את השם של הוועדה, אומרת מזכירת הכנסת.
נורית קורן: אנחנו מבקשים שזה יישאר אותו הדבר, כי מדובר באותו דבר, אותו פורמט, זה לא משהו אחר.
פנינה תמנו: אני מצרה על זה כי הפרשה החדשה של בית חולים השרון שעכשיו מקבלת חשיפה קצת יותר גדולה בכל מה שקשור להיעלמותם של ילדים בבית חולים השרון בשנות ה-70 וה-80, פרשה מאוד מאוד חמורה, היא פרשה שהיא שונה מהפרשה של ילדי תימן.
פנינה תמנו: לכן אני חושבת שכל אחת מהפרשות האלה יש לה מקום נכבד בשביל להיחקר ושהכנסת תיתן לה את המשקל שלה.
פנינה תמנו: לכן השם והכותרת הם לא נכונים.
פנינה תמנו: צריך או להוסיף תוספת: "...
פנינה תמנו: והיעלמותם של ילדים נוספים לאורך שנותיה של המדינה", או משהו אחר, אבל הכותרת כאן מטעה אם אנחנו מכניסים את כל פרשיות ההיעלמות של ילדים במדינת ישראל.
נורית קורן: אני יכולה לענות?
מכלוף מיקי זוהר: אני אשמח שחברת הכנסת נורית קורן תיקח על עצמה גם את הפרשיות הללו לטיפול.
מכלוף מיקי זוהר: עשית עבודה מצוינת בנושא חטופי תימן, את יכולה לעשות עבודה מצוינת גם זה.
מכלוף מיקי זוהר: בקשת יושב ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט למיזוג הצעות חוק: א.
מכלוף מיקי זוהר: הצעת חוק המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות (תיקון מס' 18 והוראת שעה), התשע"ח-2018 ב.
מכלוף מיקי זוהר: הצעת חוק המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות (תיקון – גביית חובות לרשויות מקומיות), התשע"ז-2017 של חברת הכנסת מרב מיכאלי.
מכלוף מיקי זוהר: סעיף 2, בקשת יושב ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט להעברת הצעת חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה (תיקון – פיצוי לדוגמה בשל מעשה איבה), התשע"ו-2016, יורד מסדר היום.
מכלוף מיקי זוהר: חבר הכנסת סלומינסקי רוצה לומר משהו, לפני שעוברים לסעיף 1?
ניסן סלומינסקי: הבקשה הוגשה מאחר והיה לי סיכום עם אלי אלאלוף בנושא, אחרת לא הייתי מבקש.
ניסן סלומינסקי: הבנתי שהבוקר יש שינוי ולכן אני אבקש למשוך את זה כדי שנעשה את הבירור.
מכלוף מיקי זוהר: זה מה שנעשה.
מכלוף מיקי זוהר: אנו עוברים לבקשת יושב ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט למיזוג הצעות החוק הבאות:
מכלוף מיקי זוהר: הצעת חוק המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות (תיקון מס' 18 והוראת שעה), התשע"ח-2018 והצעת חוק המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות (תיקון – גביית חובות לרשויות מקומיות), התשע"ז-2017 של חברת הכנסת מרב מיכאלי.
מכלוף מיקי זוהר: מי רוצה לומר משהו בעניין איחוד הצעות החוק הללו?
מכלוף מיקי זוהר: יש מישהו שרוצה להתנגד לאיחוד הזה?
מכלוף מיקי זוהר: אני מניח שלא.
מכלוף מיקי זוהר: מי בעד איחוד ההצעות?
מכלוף מיקי זוהר: נמנעים –אין ההצעה למזג את הצעות החוק נתקבלה.
מכלוף מיקי זוהר: ההחלטה על המיזוג אושרה.
מכלוף מיקי זוהר: אני מודה לכם, הישיבה נעולה.
מכלוף מיקי זוהר: הנושא שלפנינו היום: הצעת תיקון לחוק הכנסת.
מכלוף מיקי זוהר: הצעת חוק מטעם ועדת הכנסת, הוועדה בראשותי.
מכלוף מיקי זוהר: הכנה לקריאה ראשונה.
מכלוף מיקי זוהר: מהות החוק מדברת על תנאים של היועץ המשפטי לכנסת, שנכון להיום מצויים בסמכות יושב-ראש הכנסת עצמו, באישור הוועדה הרלבנטית.
מכלוף מיקי זוהר: נשמע את דבריה של היועצת המשפטית של הוועדה.
מכלוף מיקי זוהר: לאחר מכן, את היועץ המשפטי של משרד האוצר, ומשם נתקדם להחלטה.
ארבל אסטרחן: יש לי המלצה מטעם יו"ר הוועדה לתיקון חוק הכנסת שכוללת תיקונים בעניינים שונים, נלך לפי סדר של ההצעה.
ארבל אסטרחן: הסעיף הראשון מתקן את סעיף 9 לחוק הכנסת שעניינו כינוס הכנסת בתקופת הפגרה.
ארבל אסטרחן: הסעיף שקיים היום אומר כמה דברים.
ארבל אסטרחן: קודם כל, הוא אומר שיהיו שני כנסים בשנה.
ארבל אסטרחן: כנס אחד, ייפתח בתוך ארבעה שבועות אחרי סוכות.
ארבל אסטרחן: הכנס השני ייפתח ארבעה שבועות אחרי יום העצמאות.
ארבל אסטרחן: עניין שהם יימשכו שמונה חודשים לפחות בשנה, ושאם הכנסת לא כונסה בתקופה הזאת, מתי היא תתכנס – זה סעיף שלא מוצע עליו לגעת בו.
שאומר כך: העניין הוא, שהיום כתוב בחוק – "בשנה שבה מתקיימות בחירות" – זה מאוד יכול להיות שיהיו בחירות כמו שהיה בפעם שעברה במרץ, ויוצאים לפגרה כבר בדצמבר, זו שנה קלנדרית.
שאומר כך: דבר שני, פתאום בסעיף הזה כתוב: ש"ועדת הכנסת תקבע את המועדים", בעוד שבסעיף בשנה רגילה, לא כתוב מי קובע, ותקנון הכנסת אומר לנו שיו"ר הכנסת בהתייעצות עם הסגנים ובאישור ועדת הכנסת קובע – נוצרה מין אנומליה שאני רוצה לתקן אותה כך, שבמקום פסקה 2 שהקראתי לגבי שנת בחירות, יהיה כתוב הנוסח שמונח בפניכם – "בשנה שמתקיימות בו בחירות לכנסת, ובשנה שחל בה היום הקובע".
שאומר כך: היום הקובע זה בערך שלושה חודשים לפני הבחירות, זאת אומרת, כך וכך ימים אחרי שהכנסת מחליטה על בחירות וכו', או במצב רגיל - - -
ירדנה מלר-הורוביץ: זה היום שמופיע ביום התפזרות הכנסת, אם הכנסת מתפזרת, זה היום הקובע?
ארבל אסטרחן: לא, אם זה בחירות במועדן, זה היום ה-101 לפני הבחירות.
ארבל אסטרחן: אם יש חוק התפזרות היום השלישי אחרי תחילתו של החוק, אם נוצרה עילה אחרת, שלושה ימים אחרי היווצרות העילה.
ארבל אסטרחן: זה מועד שהוא קבוע לנו היום בחוק מימון מפלגות כי ממנו חלים כל מיני תאריכים.
ארבל אסטרחן: מוצע שגם בשנה שהמועד הזה חל בו, כלומר, אם יש בחירות בתחילת שנה, אבל היום הקובע הוא בשנה הקודמת, גם באותה שנה אפשר יהיה לסטות מהמועדים הרגילים של הכנסים והפגרות.
ארבל אסטרחן: הבחירות אמורות להיות בנובמבר 2019.
ארבל אסטרחן: ואם הבחירות יהיו במועדן, גם החוק הזה לא רלבנטי כי אז ברור שיוצאים לפגרת בחירות ב-2019, אבל הכוונה היא זה לא משהו שחל על שנה מסוימת.
ארבל אסטרחן: הוראה כללית, שאם יש בחירות בתחילת שנה, גם השנה שלפניה שבה חל היום הקובע, תחשב שנת בחירות לעניין האפשרות לצאת לפגרה.
ארבל אסטרחן: לא יהיה כתוב בחוק מי קובע את מועדי הפגרות, אלא הקביעה מי קובע את מועדי הפגרות תישאר לתקנון הכנסת ולא תהיה קבועה בחוק – זה סעיף אחד.
ארבל אסטרחן: הסעיף השני בא לתקן את סעיף 11 לחוק הכנסת, שהוא נמצא בפרק של ראש האופוזיציה.
ארבל אסטרחן: היום כתוב – יו"ר הכנסת יודיע בכנסת, כלומר, במליאה על קביעתו של ראש האופוזיציה בתום 14 לאחר תחילת כהונת ראש הממשלה והשרים.
ארבל אסטרחן: משביעים את הממשלה, צריך להמתין 14 ימים, רק אז אפשר להודיע על ראש האופוזיציה.
ארבל אסטרחן: עכשיו, בהקשר הזה התעוררו כמה בעיות.
ארבל אסטרחן: קודם כל, ברוב המקרים, מיד אחרי שמושבעת הממשלה יודעים כבר מי ראש האופוזיציה, למה צריך להמתין את ה-14 ימים האלה.
ארבל אסטרחן: בנוסף, יכול להיות מצב שמושבעת ממשלה ויוצאים לפגרה, למשל בפסח, אז אין דרך להודיע לראש האופוזיציה והוא לא יכול להיכנס לתפקידו כי כתוב שהוא ייכנס לתפקידו עם מסירת ההודעה במליאה.
ארבל אסטרחן: מוצע את שני הדברים האלה לתקן, כך שבמקום בתום, יבוא בתוך.
ארבל אסטרחן: "יו"ר הכנסת יודיע על קביעת ראש האופוזיציה בתוך 14 ימים מכינון הממשלה", ויהיה כתוב – "נקבע ראש אופוזיציה בפגרת הכנסת, תימסר ההודעה לחברי הכנסת על ידי מזכיר הכנסת".
ארבל אסטרחן: כמו, למשל, שמזכיר הכנסת, מזכירת הכנסת שואלים על הסכמים קואליציוניים, ודברים כאלה.
ארבל אסטרחן: מזכירות הכנסת יודעת להגיע לחברי הכנסת בתקופת פגרה, למשל, במייל, אז במצב כזה שקביעת ראש האופוזיציה היא בפגרה, תימסר ההודעה הזו לחברי הכנסת, לא בכנסת, ואז הוא ייכנס לתפקיד ולא הצטרך לחכות לתום הפגרה.
ארבל אסטרחן: זה סעיף 2 שבפניכם.
ארבל אסטרחן: סעיף 3 מתקן את סעיף 17 לחוק הכנסת.
ארבל אסטרחן: זה 17 זה הסעיף שעוסק בתפקידי היועץ המשפטי, הוא קובע היום שאם היועץ המשפטי לכנסת רואה שהליך לפני בית משפט כרוך בשאלה הנוגעת לכנסת או משפיעה עליה, רשאי הוא באישור בית המשפט להתייצב באותו הליך ולהשמיע את דברו.
ארבל אסטרחן: הכוונה היא לא הליך שהיועץ המשפטי לכנסת צד לו, כמו שהמון עתירות לבג"צ, למשל, מוגשות, אז הכנסת היא צד, או הליכים בבתי משפט אחרים שהכנסת היא צד, אז ברור שהיועץ המשפטי לכנסת לפי חוק מייצג.
ארבל אסטרחן: אלא הליכים שהכנסת אינה צד להם, ובכל זאת, מתעוררת בהן שאלה שנוגעת לכנסת או משפיעה עליה, למשל, לחשוב על איזשהו אישום נגד חבר כנסת שמתעוררת איזושהי שאלה מהותית של חסינות, והיועץ המשפטי לכנסת חושב שמן הראוי שהוא התייצב שם.
ארבל אסטרחן: היום הוא צריך לבקש את אישור בית המשפט לדבר הזה, וההצעה היא להוריד את הצורך באישור בית המשפט, ולאפשר ליועץ המשפטי לכנסת להתייצב ללא קבלת אישור.
ארבל אסטרחן: שוב, כמובן רק במקרים האלה שההליך כרוך בשאלה משפטית הנוגעת לכנסת או משפיעה עליה.
ארבל אסטרחן: זה סעיף 3 שבפניכם.
ארבל אסטרחן: סעיף 4 שבפניכם בא לתקן את סעיף 25 לחוק הכנסת.
ארבל אסטרחן: הסעיף עוסק בשכר היועץ המשפטי לכנסת.
ארבל אסטרחן: היום קובע סעיף 25 – "שכרו של היועץ המשפטי לכנסת ייקבע על ידי יושב ראש הכנסת באישור ועדת הכנסת".
ארבל אסטרחן: אכן, מכוח הסעיף הזה קבע בזמנו יו"ר הכנסת - עוד היה בורג, באישור ועדת הכנסת את שכרו של היועץ המשפטי לכנסת שהוקבל בזמנו לשכרו של היועץ המשפטי לממשלה ושופט בית משפט עליון.
ארבל אסטרחן: כמובן, שהרעיון היה להשוות את המעמד שלו.
ארבל אסטרחן: עכשיו ההצעה שבפניכם באה לקבוע שלא רק שכרו של היועץ המשפטי של הכנסת ייקבע על ידי יו"ר הכנסת באישור ועדת הכנסת, אלא גם גמלתו של היועץ המשפטי לכנסת תקבע באותה אופן.
אסי מסינג: ראשית, מדברי ההסבר עולה שמדובר בהבהרה.
אסי מסינג: רק למען הסדר הטוב, זו לא הבהרה, אלא זה איזשהו שינוי מהותי של הדין, שלמעשה מוציא את היותו של היועץ המשפטי לכנסת בדבר קביעת הזכויות שלו לקצבה ומשנה למעשה את מערך הדין, להבנתי, גם המהותי וגם הפרוצדורלי, אם אני מבין נכון מה תכליתו של הסעיף, לפחות איך שהוא מנוסח כרגע.
מכלוף מיקי זוהר: היום שכרו של היועץ המשפטי – אני אומר, דמיין לך מצב ששכרך היה נקבע על ידי גוף מסוים, וגמלתך הייתה נקבעת על ידי גוף אחר.
מכלוף מיקי זוהר: האם בעיניך זה נשמע סביר?
אסי מסינג: אני אסביר, ואז תראה איך הדבר סביר, ואיך לא יכול להיות אחרת, לטעמי, לפחות.
אסי מסינג: יש הבחנה שלמה בעולם השכר ובעולם הגמלאות.
אסי מסינג: אני אתייחס לעולם השכר ולהוראה שקיימת כאן, אבל אנחנו מדברים כרגע על התיקון וההרחבה לעניין הגמלאות.
אסי מסינג: למעשה, ישנם שלושה דברי חקיקה ראשיים שמתייחסים לזכויות לקצבה של נבחרי ציבור ועובדי ציבור.
אסי מסינג: הראשון שבהם והמרכזי ביותר זה חוק שרות המדינה – גמלאות, הוא חולש על כלל הפקידים בשרות המדינה, מהיועץ המשפטי לממשלה ועד נציב שרות המדינה, מפכ"ל המשטרה או הרמטכ"ל וכהנה וכהנה, כל צמרת הפקידות.
אסי מסינג: מזכיר הממשלה, כל צמרת הפקידות הבכירה בממשלה, מנכ"לים וכו', נכנסים תחת חוק שרות המדינה – גמלאות, בהתאמות שונות שיש.
אסי מסינג: אם יש צורך בהמשך אני אתייחס לכך.
מכלוף מיקי זוהר: מה ההתאמות אומרות לגבי שכרו של היועץ המשפטי לכנסת?
מכלוף מיקי זוהר: הגמלה.
מכלוף מיקי זוהר: מה ההשלכות, האם ההשלכות זהות, נניח, כמו הגמלה של היועץ המשפטי לממשלה?
אסי מסינג: תן לי רק להשלים, ואז יהיה הכול ברור.
אסי מסינג: הדבר השני הוא שכל הזכויות של נבחרי ציבור, לרבות מבקר המדינה, ונגיד בנק ישראל והמשנה שלו, קבועים מכוח חוק הגמלאות לנושא משרה ברשויות השלטון.
אסי מסינג: זה החוק השני, ויש חוק משלים שמתייחס לראשי רשויות מקומיות.
אסי מסינג: עכשיו במעגל השני למעשה מבחינת נבחר ציבור בכל העניינים הללו, ראשית, הזכות לגמלה נקבעת בחוק או בהחלטה מכוחו שלגבי עובדי מדינה באשר הם זה מכוח חוק הגמלאות, ולגבי נבחרי ציבור זה החלטות של ועדות השונות בכנסת שמתייחסות לכך, והסמכות לקביעת הזכות בסופו של דבר, מה פלוני אלמוני זכאי לקצבה, היא למעט שני חריגים שאני אדבר עליהם של החשב הכללי במשרד האוצר - ממבקר המדינה ועד אחרון עובדי המדינה ושרים.
אסי מסינג: היחידים שיש החרגה שמבחינת קביעת הזכויות, זה חברי כנסת, שחשב הכנסת קובע לגביהם, ושופטים שמנהל הנהלת בתי משפט קובע לגביהם.
אסי מסינג: עכשיו אני מנסה להבין מה התכלית של התיקון - - -
מכלוף מיקי זוהר: ברגע זה יש לי תשובה בשבילך.
מכלוף מיקי זוהר: הכנסת הוא מוסד עצמאי שלא צריך להיות תלוי באף גורם, הוא צריך להיות תלוי אך ורק בעצמו, שכן, הרצון של כולנו שהדמוקרטיה הישראלית תפרח, ושאיש לא יוכל להשפיע על החלטותיה - לא אני ולא אתה, ולא פקיד כזה או אחר, ולא ממונה כזה או אחר, אלא אך ורק נבחרי העם.
מכלוף מיקי זוהר: מאחר והיא מוסד עצמאי וחופשי, ראוי שהכול יישאר בתוכה, גם האחריות.
מכלוף מיקי זוהר: למשל, עד היום, מה שאגב אני רוצה לשנות, שכר חברי הכנסת היה בידיהם של חברי הכנסת, ולא בידיים של משרד האוצר, נניח, או לא לידיים של משרד ממשלתי כזה או אחר - למה?
מכלוף מיקי זוהר: כדי לשמור על עצמאות הכנסת, זו המהות.
מכלוף מיקי זוהר: היום, אגב, אני רוצה להעביר את זה לציבור שזה גם בסדר.
מכלוף מיקי זוהר: אם תאמר לי שכל השכר של חברי הכנסת, כולל שכרו של היועץ המשפטי לכנסת, יעבור להחלטה של ועדה ציבורית אני אלך אתך.
מכלוף מיקי זוהר: אבל לומר לי שזה צריך להיות בפיקוח אחר ולא בפיקוח של אנשי הכנסת, אני חולק עליך.
מכלוף מיקי זוהר: ולכן, המהות פה של העניין הזה, זה עצמאות הכנסת.
אסי מסינג: לי כלל לא ברור מה שאלת עצמאות הכנסת בקביעת זכותו לגמלה של אדם לאחר שהוא סיים את שירותו בכנסת.
אסי מסינג: כמו שלא ברור לי, והטענה הזאת יכלה להיטען לגבי עצמאותו של מבקר המדינה ביתר שאת, או כל אחד מנגיד בנק ישראל, או כל אחד מבעלי התפקידים האחרים.
אסי מסינג: כלל אין רלבנטיות לשאלה של עצמאות.
אסי מסינג: מי שעדיין סיים את עבודתו, וכבר אינו עובד.
אסי מסינג: כל מה שאנחנו מדברים כרגע, זה על התשלומים שמקבל אדם לאחר פרישתו, ולכן, שאלת העצמאות היא בוודאי אינה רלבנטית.
מכלוף מיקי זוהר: נתת נתון שלו ולמציאות אין כל קשר, אני אסביר לך גם למה.
מכלוף מיקי זוהר: כי כשאדם מגיע לעבודה, הוא שוקל את כל התנאים, כולל מה הגמלה שלו, הוא לא שוקל את התנאים המיידים ומה שקשור בענייני ההווה, הוא שוקל גם לגבי העתיד שלו.
מכלוף מיקי זוהר: הרי אדם לא נכנס למקום עבודה בלי לדעת עם מה הוא יוצא ממקום העבודה.
מכלוף מיקי זוהר: גמלה היא חלק בלתי נפרד מזכויות של עובד, וברור שהוא לוקח את זה בחשבון, אז ברור שיש לזה השלכות גם על השיקולים שלו במקום עבודתו.
מכלוף מיקי זוהר: לכן, כשאנחנו מדברים על עצמאות, אנחנו מדברים על כל התנאים.
אסי מסינג: אבל אני לא חושב שיש פה שאלה - לא עולה השאלה האם היועץ המשפטי לכנסת באשר הוא אינו יודע מהן זכויותיו כרגע, זו לא השאלה.
אסי מסינג: השאלה היא שאלה של שינוי, אינה שאלה של מה קיים.
אסי מסינג: אין בעיית ודאות כרגע.
מכלוף מיקי זוהר: תענה לי.
מכלוף מיקי זוהר: מי היום שולט בגמלתו של היועץ המשפטי לממשלה?
מכלוף מיקי זוהר: מי היום קובע אותה?
אסי מסינג: זה לא עניין של שולט.
אסי מסינג: אנחנו לא במדינה שבה התנאים נקבעים לפי קפריזה של אדם כזה או אחר.
אסי מסינג: במהות התנאים קבועים בחוק הגמלאות.
מכלוף מיקי זוהר: אז למה הוא מקבל שונה?
אסי מסינג: התנאים קבועים בחוק הגמלאות, והיועצים המשפטיים לממשלה לדורותיהם.
אסי מסינג: מי שפרשו במהלך כל השנים, קיבלו מבחינת תנאי זכויות כמו עובדי מדינה באופן רגיל.
אסי מסינג: שאלת השכר היא שאלה אחרת, ושידע בסוף מהו שכרו לפני שהוא פורש, השיטה הקבועה בחוק שרות המדינה – גמלאות, המשכורת הקובעת, היא המשכורת הקובעת האחרונה לפי הרכיבים הקבועים שהוכרו על ידי הממשלה, ושלגביהם ניתן להחילם בתוך הקצבה.
מכלוף מיקי זוהר: לא קיבלתי תשובה על שאלתי.
אסי מסינג: השאלה היא שאלה מאוד פשוטה – השאלה היא על איזה רכיבים אתה מדבר.
אסי מסינג: אם אתה מדבר על רכיבי שיעורי הקצבה, אז שיעורי הקצבה קבועים בחוק הגמלאות.
מכלוף מיקי זוהר: אבל למה החוק מקפח את היועץ המשפטי לכנסת?
אסי מסינג: מי אמר שהוא מקפח.
אסי מסינג: על איזה קיפוח אתה מדבר?
מכלוף מיקי זוהר: אם היועץ המשפטי לכנסת מקבל 2% פנסיה לשנה.
אסי מסינג: כמו כל עובד מדינה.
מכלוף מיקי זוהר: למה פרקליט המדינה מקבל יותר?
מכלוף מיקי זוהר: למה המשנה ליועץ המשפטי לממשלה מקבל יותר?
מכלוף מיקי זוהר: למה שופט מקבל יותר?
אסי מסינג: הן החלטות שהממשלה החליטה בסופו של דבר.
מכלוף מיקי זוהר: הממשלה?
מכלוף מיקי זוהר: אז אתה רוצה שהיועץ המשפטי לכנסת יהיה תלוי בהחלטות הממשלה?
מכלוף מיקי זוהר: בוא נשאיר אותו תלוי בהחלטות הכנסת, למה אני צריך - - - בהחלטות הממשלה?
אסי מסינג: הממשלה החליטה.
מכלוף מיקי זוהר: יגיע הרגע גם שהממשלה תחליט שלא צריך יועץ משפטי לכנסת.
יואל חסון: אתה יודע מה הבעיה?
יואל חסון: הבעיה היא שכל העניין הזה של השכר במדינת ישראל, במיוחד של הבכירים, נקבע לא בעקבות מדיניות, אלא בעקבות לחצים, צעדים ולחצים.
אסי מסינג: אדוני אומר דברים שהם אינם נכונים.
יואל חסון: אין היגיון אחד צרוף שבא וקובע כלל מאוד ברור, שאגב, לדעתי, צריך להיות כבר מתוקן אחת ולתמיד.
יואל חסון: אני מדבר על היועצים המשפטיים, על השופטים.
יואל חסון: מה, תגיד, כל תנאי העבודה של השופטים לא באו מתוך לחצים, ועדים, וכל מיני דברים כאלה - אין ועד לשופטים?
יואל חסון: אתה יודע שיש.
יואל חסון: ואתה יודע בדיוק מה קורה שם.
יואל חסון: ואתה יודע יפה מאוד את כל ההסדרים שהיו שם לאורך כל השנים, ולכן, מתוך זה היו כל מיני הצמדות, ואנשים גם נהנו מההצמדות האלה, ולכן, לא היה ברירה.
מכלוף מיקי זוהר: אגב, זה הולך להשתנות, אתה יודע, עם החוק שאני מגיש.
יואל חסון: הלוואי, וכולם הוצמדו לכולם, וכולם מוצמדים, אז זה מוצמד לזה, וזה מוצמד לזה, וזה מקבל יותר, וזה מקבל פחות – תראה איזה בלגאן יש כאן.
יואל חסון: אז אתה עכשיו בא, ומביא את כל האנרגיות האיכותיות שלך, כי אתה מעלה טיעונים רבי משמעות, ואתה אדם רציני.
יואל חסון: ואתה בא ומביא את כל הטיעונים הכבדי משקל האלה, על מה?
יואל חסון: עכשיו חשוב לך שלא יעבור הגמלה ליועץ המשפטי לכנסת, זה מה שחשוב לך כרגע.
יואל חסון: כל כך הרבה בעיות מסביב, אם היית בא ואומר, אני רוצה היגיון אחד.
יואל חסון: אני רוצה לסדר אחת ולתמיד את כל נושא תנאי השכר של עובדי מדינה בכלל או לא בכלל, בכירים, וכל זה, הייתי אומר בסדר.
יואל חסון: אבל עכשיו, תראה, אתה בא עם כל האנרגיות האלה כדי להילחם על הבן-אדם הזה ועל התקן הזה, ועל התפקיד הזה.
אסי מסינג: למען הסדר הטוב, אין פה שום מלחמה, המנוחים הללו צורמים לי, אבל אני חושב שזה פשוט תיאור לא נכון.
אסי מסינג: אני בסך הכול משקף את המצב הקיים.
אסי מסינג: יש בסופו של דבר החלטה, היא בידיכם, ואתם צריכים שכל הנתונים יהיו - - -
מכלוף מיקי זוהר: לי יש דבר אחד שמעניין אותי - מעניין עצמאות הכנסת, זה מה שמעניין אותי.
אסי מסינג: אני לא חושב שיש כהוא זה פוגע בעצמאות הכנסת.
מכלוף מיקי זוהר: סליחה, אתה אומר שמשהו שבשכר במרכיבי השכר שלא נשלט על ידי הכנסת?
אסי מסינג: תן לי להשלים, ואז הכול יהיה ברור.
אסי מסינג: זכויות לקצבה לפי חוק שירות המדינה – גמלאות, לכן אמרתי, זו שאלה לאיזו זכות אתה מדבר, מערך זכויות שלם שקבוע בחוק שרות המדינה – גמלאות.
אסי מסינג: ככלל עובד מדינה, כל עובד מדינה, למעט עניינים שמיד אתייחס אליהם, מקבל 2% לשנה, אני מתייחס לשאלת שיעור הקצבה.
מכלוף מיקי זוהר: כל הפרקליטים מקבלים יותר, וכל השופטים מקבלים יותר.
אסי מסינג: חוק שרות המדינה – גמלאות, אינו חל על שופטים, תיכף אני אתייחס לשופטים.