GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מיכל רוזין: יש פה אימהות חד-הוריות, יש פה עובדים זוטרים יותר, אני אפילו לא יודעת לחלק אותם, אם זה צלם, אם זה עוזר הפקה או אם זה מאפרת.
מיכל רוזין: בגדול, אותם אנחנו צריכים לראות בפוקוס, אילן, ואני מקווה שתסכים אתי, כי אלה אותם אנשים שייזרקו ויתקשו למצוא עבודה גם בערוצי התקשורת האחרים.
מיכל רוזין: אני רוצה לדבר קצת על יחס.
מיכל רוזין: אתם אומרים "אנחנו לא ערוץ 20", אני מקבלת, למרות שיש פה בית - - -
אילן גילאון: אנחנו דוגלים בזכות להגדרה עצמית לכולם.
מיכל רוזין: אני כן רוצה להגיד שכאשר יורם כהן, והוא לא נמצא פה – אני אומרת את זה לכם בתור מידע שהגיע אלי או פנייה שהגיעה אלי – כשהוא אומר לעובדים: אותי זרקו מרשות השידור ואף אחד לא דאג לי, אז גם אתם תסתדרו, זה טיעון מאוד-מאוד בעייתי.
יואב קיש: הוא אפילו לא פה בשביל להגן על עצמו.
יואב קיש: אולי הוא לא אמר את זה?
מיכל רוזין: יש גם עניין של יחס, איך מתייחסים בשיחות האלה, איך מדברים בשיחות האלה, האם אומרים - -
יואב קיש: שילמדו מהתאגיד איך לעשות את השיחות.
מיכל רוזין: - - שהם מוכנים שמישהי תעבוד, אבל חמישה ערבים בשבוע היא מחויבת לעבוד עד 24:00 בלילה.
מיכל רוזין: היחס פה יכול לשנות המון בגישה של הערוץ, בגישה של העובדים ובשיתוף הפעולה הזה.
מיכל רוזין: ופה, אילן, אנחנו נכנסים.
מיכל רוזין: פה אנחנו נכנסים לדאוג, דבר ראשון, למוחלשות ולמוחלשים, שהם לא הטלנטים שיכולים למצוא בקלות במקום אחר, ודבר שני, האם זה מתנהל באופן ראוי, הגון, ולא מתוך עמדה שעושים להם טובה, מצד אחד, או שהם לא חייבים להם כלום.
יואב קיש: אחרונת הדוברים – חברת הכנסת יעל גרמן.
יעל גרמן: תודה רבה לך, אדוני היושב-ראש, ראשית, אני חושבת שמגיעה תודה רבה ליוזמת, ליעל כהן פארן.
יעל גרמן: היא נלחמה כאריה, ובסופו של דבר הגיעה לכך שהנה, אנחנו דנים בזה.
יעל גרמן: אני לא יודעת למה פעמיים סירבו לדון בזה.
יעל כהן-פארן: שלוש פעמים.
יעל גרמן: סוף טוב הכול טוב, ברכותיי גם לכל המצטרפים.
יעל גרמן: זו הערה ראשונה.
יעל גרמן: הערה שנייה.
יעל גרמן: אני מתנצלת, ניהלתי דיון בוועדת החוקה וברגע שסיימתי והצבענו, הגעתי.
יעל גרמן: אין לי ספק שמבחינה לגלית אין לנו מה לעשות.
יעל גרמן: ברגע שהיה מכרז, ברגע שאנשים עמדו בתנאי הסף – אולי עכשיו מערערים על זה בבית המשפט – אין מה לעשות.
יעל גרמן: ודאי שאנחנו לא יכולים היום בדיעבד לבוא ולשנות תנאי סף, זה לא יעלה על הדעת, אין דבר כזה שבמכרז משנים בדיעבד תנאי סף, כי אז אולי עוד אנשים היו יכולים לבוא.
יעל גרמן: זה מפר את השוויון בפני החוק.
יעל גרמן: אין בכלל על מה לדבר.
יעל גרמן: אני מרגישה שאנחנו יושבים כאן חסרי מעמד, אני מודעת לזה שאנחנו כאן למעשה חסרי אונים וחסרי מעמד, ובכל זאת, ולמרות זאת, אכפת לנו, אכפת לנו מפני שאנחנו רואים אותם כאנשים שהם חלק מאתנו, אנשים שכל הזמן מסתכלים עלינו ומוציאים קטעים מצחיקים כאלה ואחרים, ערוץ 99 זה חלק בלתי נפרד מהחיים שלנו הפרלמנטריים בכנסת לטוב ולרע.
יעל גרמן: אני לא יכולה להעלות על דעתי, כמו כל החברים שלי שיושבים כאן, שאותם אלה שעבדו במסירות, חלקם עשר שנים אולי, חלקם קצת פחות, פתאום ימצאו את עצמם זרוקים בלי שאף אחד דואג להם, ואני חוזרת ואומרת, אפילו שאני יודעת שאין לי שום מעמד חוקי, ויכול להיות שאתם יכולים לעשות את זה, לכן אנחנו פה כדי לפנות אליכם.
יעל גרמן: בפעם האחרונה שהייתי בערוץ הכנסת אמרו לי שמתוך ה-30 שצריכים להיקלט נקלטו רק עשרה, אני לא יודעת מה המצב עכשיו, לא הייתי בתחילת הדיון, אז אולי מסרו דיווח.
יעל גרמן: מסרו דיווח כמה נקלטו עד היום?
יעל כהן-פארן: אמרו שכל האנשים עוד לא סגרו - - -
יואב קיש: אמרו שזה בתהליכים, זה עוד לא נגמר.
יעל גרמן: רק לעשרה פנו.
יואב קיש: לא רק לעשרה פנו.
יעל גרמן: פנו לכל ה-30?
יעל כהן-פארן: הם אומרים, אנחנו לא יודעים.
יואב קיש: עוד לא נחתמו ההסכמים.
יואב קיש: הבחור שאחראי על זה לא נמצא בארץ, זה ימשיך בשבוע הבא.
יעל גרמן: חוסר ודאות זה הדבר הכי גרוע בכל מצב, במיוחד כשמדובר על פרנסה.
יעל גרמן: אדם צריך ודאות.
יעל גרמן: קודם כול, אני פונה אליכם ומבקשת מכם שאותם אלה שהחלטתם לקחת, תפנו אליהם ותגידו.
יעל גרמן: מי שאתם חושבים שלא ראויים, גם תפנו אליהם ותגידו להם, שאנשים יוכלו להתחיל לתכנן.
יעל גרמן: זו הבקשה הראשונה שהיא אנושית, היא אלמנטרית, אני חושבת שניתן לעשות אותה בלי בעיה.
יעל גרמן: אבל אנחנו כאן גם כדי לפנות אליכם ולבקש מכם לראות דרך איך אפשר להעסיק עוד, מעבר ל-30 שהתחייבתם עליהם, איך אפשר להעסיק כמה שיותר.
יעל גרמן: לנו אכפת.
<משה רונן: אם אפשר, משפט אחד להגיב על מה שאמרו חברי הכנסת.
יואב קיש: אני מצטער, אנחנו כבר חורגים מלוחות הזמנים.
יואב קיש: אני רוצה להגיד כמה דברים שעלו פה, ואני מקווה שגם חברי הכנסת יצטרפו אלי לדברים.
יואב קיש: ראשית, לגבי המכרז, אני חושב שעשינו שתי טעויות במכרז: האחת, שלא דרשנו התייחסות לעובדים, שיהיה לפחות ניקוד, רף מינימום – סתם אני זורק, על מספרים אפשר להתווכח – 30% מחויבים להשאיר וכל אחוז מעל נותן X ניקוד גם למכרז לתפיסתי.
אילן גילאון: לפני שנה פניתי ליושב-ראש - - -
יואב קיש: אני לא דיברתי אתך על זה, אני אישית לא חשבתי על זה.
יואב קיש: יש לי הצעה פרקטית.
יואב קיש: יש לנו חוק ערוץ הכנסת – לכמה שנים המכרז שלכם?
<מוטי שקלאר: עשר.
יואב קיש: אני לא יודע מי יהיה פה בעוד עשר שנים, אז יהיו העובדים שלכם, נוסיף שהמפעיל הבא – תהיה חשיבות במכרז לשימור העובדים, אפילו כסעיף הגדרתי בחוק ערוץ הכנסת.
יואב קיש: זה מסר חשוב, ואני חושב שנשקול לקדם אותו גם בחקיקה בערוץ הכנסת.
יואב קיש: זה רואה פני עתיד, זה לא מתקן את העבר.
יואב קיש: לגבי שימוש באולפן, מה שנאמר על-ידי חבר הכנסת דב חנין, אני רואה את זה כהחלטה מקצועית.
יואב קיש: אני חושב שאנחנו נוכל לגבש את דעתנו לאורך השנים של השידורים של הערוץ עם הזכיין החדש ונוכל להתרשם האם זה חיובי או שלילי.
יואב קיש: אני מקווה, בשם כולנו, שזה יעשה רק טוב לערוץ.
יואב קיש: אני מסכים עם הבקשה שמופנית פה.
יואב קיש: עוד פעם אני אומר, זה לא בסמכות, זה ברמה של בקשה, כן לנסות לקדם את הליך הגיוס מהר ככל האפשר, כדי להסיר את העננה מאותם עובדים, ולהתחשב ככל האפשר גם באותם חלשים – אנחנו יודעים על מקרים ספציפיים של חד-הוריות ומקרים כאלה – גם בגיוס.
דב חנין: אולי, אדוני, תמנה שלושה חברי כנסת - - -
יואב קיש: לא, לא, לא, לא.
אילן גילאון: הוועדה הזאת בהחלט סוברנית לקחת רשימה של כל העובדים ולעבור אחד-אחד.
אילן גילאון: למה לא?
יואב קיש: בעניין הזה אני אומר שזה לא מתפקידנו, עם כל הכאב.
אילן גילאון: אין בזה שום אחריות.
יואב קיש: מה שאתה דיברת על אחריות אישית, בעניין הזה אנחנו כחברי כנסת יכולים להתגייס.
יואב קיש: אני מסכים עם מה שאמרת.
יואב קיש: אפשר לפעול.
אילן גילאון: אדוני היושב-ראש, אתה יודע שזו אמירה בעלמא.
יואב קיש: לתפיסתי להתחיל להיכנס להם להליך הגיוס זה לא ראוי.
יעל כהן-פארן: הוא מתייחס להליך לקיחת האחריות כלפי העובדים שלא נקלטו.
אילן גילאון: הוא אומר אותו דבר ושכל אחד ייקח באופן וולונטרי את המשימה.
יואב קיש: מה אתה רוצה לעשות?
יואב קיש: בוא תסביר מה רצית.
אילן גילאון: לקחת את הרשימה ולראות איפה אנחנו יכולים למצב אנשים במקומות חדשים לשביעות רצונם, כדי שלא יישארו - - -
יואב קיש: ללא קשר לערוץ הכנסת החדש.
אילן גילאון: ללא קשר לערוץ הכנסת החדש.
יואב קיש: חשבתי שאתה מנסה לעשות את זה - - -
יואב קיש: בגלל זה היתה ההתנגדות שלי.
אילן גילאון: האמת שרציתי להציע לתת להם לשדר פרסומות, ואז אפשר לקלוט את כולם.
יואב קיש: אנחנו משלמים על זה.
יואב קיש: עד כאן הסיכום לגבי המפעיל החדש.
יואב קיש: מה השם שלכם המשפטי, דרך אגב?
<שירי רחל מזרחי: ערוץ שידורי הכנסת בע"מ.
<חגי גולן: אנחנו חברה אחות של ערוץ 20.
אילן גילאון: בסוגריים, לא ערוץ 20.
יואב קיש: קודם כול, אנחנו מאחלים לכם בהצלחה.
יואב קיש: אילן, אני ממנה אותך לנסח החלטה, תביא אותה.
יואב קיש: אם הוועדה תצביע בעד, אנחנו נצביע בעד ההחלטה הזאת, ללא קשר לפעילות שלכם.
יואב קיש: כמו שאמרתי, קודם כול, העובדים, אני מעריך שבאתם, אני מבין את הרגישות בסיטואציה הזאת.
יואב קיש: אתם רואים שיש פה חברי כנסת שאכפת להם, לוועדה הזאת אכפת, נשתדל לעזור במה שאפשר, עשינו טעויות שלא שילבנו את זה בהגדרת המכרז הקודם.
אילן גילאון: אגב זה דבר חסר תקדים מה שאתה עושה עכשיו, וכל הכבוד לך.
יואב קיש: אני מאמין בזה.
יואב קיש: נסיים את הדיון קודם כול בזה שאני מאחל לעובדים שימצאו גם מקומות אחרים, אני מאחל למפעיל החדש בהצלחה לטובת כל הבית הזה.
יואב קיש: תודה לכם.
דוד ביטן: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכנסת בנושא: בקשת הממשלה להקדמת הדיון בהצעת חוק למניעת הכלבת, התשע"ז-2017, לפני הקריאה הראשונה.
דוד ביטן: בעיתונות קוראים לזה חוק קיה משום מה, אני לא יודע מה.
<דגנית בן-דב: פקודת הכלבת היא חקיקה מ-1934.
<דגנית בן-דב: אומנם היא תוקנה לאורך השנים, אבל הגענו למסקנה שנדרש תיקון רוחבי יסודי.
<דגנית בן-דב: כחלק מתהליך, קרי שזה עבר אישור בוועדת שרים, התקבלה במשרד המשפטים החלטה שבגלל השינויים הרחבים מאוד הופכים את זה לחוק חדש – במקום פקודת הכלבת, חוק למניעת כלבת.
<דגנית בן-דב: השינויים העיקריים הם הכנסה של אופציה שתאפשר לגבי כלבים, שהם ובעליהם יעמדו ברשימת תנאים, תצפית בית במקום הסגר בתחנת הסגר.
<דגנית בן-דב: הסדרה של כל סמכויות האכיפה בהתאם לחקיקה מודרנית.
דוד ביטן: אז למה החבר שלנו נגד, אם יש תצפיות?
יואל חסון: קודם כל, אני רוצה להגיד, כמי שהקים את השדולה למען בעלי החיים בכנסת לראשונה ב-2006, והוא ידוע באהבתו ודאגתו לבעלי החיים, אנחנו חששנו ודאגנו מסעיף 11, ואני אשמח מאוד אם תגידי מילה על סעיף 11.
יואל חסון: את יכולה להגיד מילה?
דוד ביטן: היה חשש.
דוד ביטן: אבל אם יש חשש, אז עדיף שאנשים לא ימותו מאשר שכלבים ימותו, לא?
יואל חסון: עדיף שאף אחד לא ימות.
<דגנית בן-דב: בהחלט, עדיף שאף אחד לא ימות, והלוואי והיינו מצליחים להיפטר ממחלת הכלבת.
<דגנית בן-דב: מחלת הכלבת מוכרת אלפי שנים, היא מחלה קטלנית, אין טיפול.
<דגנית בן-דב: הדרך היחידה למנוע כלבת היא לתת חיסונים בזמן.
<דגנית בן-דב: מי שנדבק במחלה והגיע לשלב של סימני מחלה – לא משנה אם הוא כלב, סוס, פרה או בן אדם – ימות מהמחלה.
<דגנית בן-דב: יש בספרות המקצועית דיווח אחד בלבד על בחורה בארצות-הברית, וזו כלבת קצת אחרת, מעטלפים.
<דגנית בן-דב: מאז לא הצליחו לחזור על פרוטוקול הטיפול, למרות שניסו.
<דגנית בן-דב: המעביר העיקרי שמעביר כלבת מחיות בר כמו תנים ושועלים אל בני אדם היא אוכלוסיית הכלבים המשוטטים, ולכן אותו סעיף 11 נותן, בהתקיים תנאים מסוימים, סמכות להמית בעלי חיים משוטטים כשיש חשש משמעותי לכלבת.
דוד ביטן: איזה תנאים?
<דגנית בן-דב: כשיש חשש משמעותי לכלבת.
<דגנית בן-דב: - - - וכשנעשו ניסיונות אחרים לתפוס ולא צלחו - - -
יואל חסון: ההדבקה בכלבת היא רק בנשיכה?
<דגנית בן-דב: ההדבקה בכלבת היא רק במגע ישיר, נכון.
יואל חסון: של נשיכה ממש.
<דגנית בן-דב: זה יכול לעבור גם בליקוק.
שולי מועלם-רפאלי: רוק לפצע פתוח.
<דגנית בן-דב: - - - לתנאי סביבה, או ריריות באזור הפנים.
דוד ביטן: הוא טעה.
דוד ביטן: אני אמרתי לו שהוא טעה בגדול, כי החשש לחיי אדם פה הוא משמעותי מאוד.
דוד ביטן: ולכן חשש זה מספיק בתנאים מסוימים.
<דגנית בן-דב: בעולם מתים בכל שנה למעלה מ - - - מכלבת.
יואל חסון: רק להגיד שלא הייתה לאופוזיציה שום כוונה מהותית לפגוע בחוק הזה, להתנגד או לא לעמוד בסיכומים שהיו שם.
יואל חסון: היה חשש מהסעיף הזה.
יואל חסון: אבל מה יצא טוב מהדבר הזה?
יואל חסון: יצא טוב קודם כל שהתעמקנו בחוק, והציבור התעמק בחוק.
יואל חסון: פתאום כולם דיברו על החוק הזה, ודיברו על ההשלכות שלו, ויהיה טוב לבחון אותו.
יואל חסון: בהזדמנות הזאת אני רוצה להודות לחברי הכנסת אוסאמה סעדי ולאבו-מערוף, שאמורים להיפרד מאתנו בקרוב.
דוד ביטן: לא, אל תזכיר.
שולי מועלם-רפאלי: אם נצטרך להגיד להם שלום, נכנס ועדת כנסת מיוחדת.
יואל חסון: אין לי שום עניין שתלכו.
יואל חסון: אני מאחל לכם שתישארו.
דוד ביטן: מי בעד ההצעה לתת פטור מחובת הנחה לפני קריאה ראשונה?
דוד ביטן: – שירים את ידו.
דוד ביטן: בעד אישור בקשת הממשלה – פה אחד
השנייה והשלישית: הצעת חוק לקידום הבנייה במתחמים מועדפים לדיור (הוראת שעה)(תיקון מס' 4), התשע"ו-2016>
השנייה והשלישית: <3.
השנייה והשלישית: הצעת חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב)(תיקון - ארנונה כללית לפי מטרים רבועים שלמים), התשע"ו-2016>
השנייה והשלישית: <5.
השנייה והשלישית: בקשת יושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט להקדמת הדיון בהצעת חוק לשכת עורכי הדין (תיקון מס' 39), התשע"ז-2017, לפני הקריאה השנייה והשלישית>
<חברי הוועדה: יואב קיש – היו"ר דוד ביטן יואל חסון רויטל סויד רועי פולקמן
: אוסאמה סעדי רחל עזריה נורית קורן
<רישום פרלמנטרי: הילה מליחי
יואב קיש: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכנסת.
יואב קיש: אנחנו מתחיל בסעיף ב' לסדר-היום: בחירת ממלא מקום ליושב-ראש הכנסת בעת היעדרו מהארץ.
יואב קיש: אנחנו לפי סעיף 20א(א) לחוק יסוד: הכנסת.
יואב קיש: יש לנו את המלצת יושב-ראש הכנסת, חבר הכנסת יולי יואל אדלשטיין, שהוא עתיד לצאת את גבולות המדינה במועדים הבאים: ביום רביעי, י' באב התשע"ז, 2 באוגוסט 2017, וחוזר ביום רביעי כ"ד באב תשע"ז, ה-16 באוגוסט 2017.
יואב קיש: ההמלצה היא סגן יושב-ראש הכנסת, חבר הכנסת יצחק וקנין שימלא את מקומו.
יואב קיש: ביום ראשון, י"ט באלול התשע"ז, 10 בספטמבר 2017, וישוב ארצה ביום חמישי כ"ג באלול התשע"ז, 14 בספטמבר 2017.
יואב קיש: סגנית יושב-הראש תמלא את מקומו, חברת הכנסת נאוה בוקר.
יואב קיש: אודה לך על כינוס ועדת הכנסת לבחירת סגני יושב-הראש כממלאי מקום היו"ר בעת היעדרו בתקופות האמורות.
יואב קיש: בעד אישור בחירת סגני יושב-ראש הכנסת כממלאי מקומו – פה אחד
יואב קיש: רחל, תציגי את הרביזיה בבקשה.
רחל עזריה: רביזיה על החלטת ועדת הכנסת בדבר קביעת ועדת לדיון בהצעת חוק ניירות ערך.
רחל עזריה: הוחלט שזה עובד לוועדת כספים.
רחל עזריה: הגשתי רביזיה ואני מבקשת שזה יעבור לוועדת הרפורמות.
יואב קיש: יש הסכמות עם גפני על זה או לא?
רחל עזריה: יש הסכמות עם גפני.
דוד ביטן: גם אם אין, החלטת הקואליציה היא כזו, אין מה לעשות.
רועי פולקמן: דיברנו על זה אתמול.
רועי פולקמן: חוק עידוד עם ההצמדה עבר לוועדת הכספים, ואמרנו שהטרייד-אוף הוא שהחוק הזה עובר, ויש לנו ויכוח על 300 ומשהו.
רחל עזריה: חוק עידוד עוד לא עבר.
רועי פולקמן: חוק עידוד עבר אתמול לדעתי.
יואב קיש: שכירות.
רחל עזריה: הריט לא עבר.
יואב קיש: הריט עבר.
רועי פולקמן: גם הריט עבר.
רועי פולקמן: הסיכום היה - - -
יואב קיש: כי הם ביחד.
רחל עזריה: לא עבר הכול?
יואב קיש: לא, רק זה.
יואב קיש: רק הרביזיה הזו.
רועי פולקמן: הייתה לנו שיחה אתמול, הוא אמר כן.
רועי פולקמן: עכשיו יש לנו ויכוח על משהו קטן.
רועי פולקמן: כרגע זה לא על השולחן.
יואב קיש: אנחנו נצביע על הרביזיה.
יואב קיש: אני ממליץ לקבל את הרביזיה.
יואב קיש: בעד אישור הרביזיה – 3
יואב קיש: אני מעלה להצבעה להעביר את הצעת חוק ניירות ערך (תיקון מס' 64), (מ/1138), לוועדה המיוחדת.
יואב קיש: בעד אישור ההצעה – רוב
בשעה 11: <1.
בשעה 11: הצעת חוק לקידום הבנייה במתחמים מועדפים לדיור (הוראת שעה)(תיקון מס' 4), התשע"ו-2016>
יואב קיש: יש פה את היועץ המשפטי של ועדת הפנים.
יואב קיש: יש לנו מכתב מחבר הכנסת דוד אמסלם, יו"ר הפנים והגנת הסביבה על פטור מחובת הנחה לשלוש הצעות חוק.
יואב קיש: הראשונה: הצעת חוק לקידום הבנייה במתחמים מועדפים לדיור (מ/1057).
יואב קיש: בבקשה, תגיד במה מדובר.
<תומר רוזנר: ההצעה היא הצעת חוק ממשלתית שמבקשת לתקן את החוק שעוסק בוועדה לקידום בנייה, ומבקשת להכניס לסמכות הוועדה אפשרות של קידום תכניות ותמ"ל על קרקעות פרטיות ועל מתחמי פינוי-בינוי.
<תומר רוזנר: ההצעה היא הצעה ממשלתית.
<תומר רוזנר: היא אושרה בוועדת הפנים, למיטב זיכרוני, ללא הסתייגויות.
<תומר רוזנר: בשל אילוצי לוח הזמנים היא תונח רק היום על שולחן הכנסת.
יואב קיש: מתי היא עברה קריאה ראשונה?
יואב קיש: לפני הרבה זמן?
<תומר רוזנר: הרבה מאוד.
יואב קיש: ואין לה הסתייגויות?
<תומר רוזנר: לא, הן לא מהותיות.
רועי פולקמן: מה קרה עם הוותמ"לים והעניין של הקרקע הפרטית?
<תומר רוזנר: זה זה, זאת ההצעה.
דוד ביטן: כמה הסתייגויות יש?
דוד ביטן: יש הסתייגויות שצריך להצביע עליהן?
<תומר רוזנר: לדעתי יש הסתייגות אחת שעניינה הפחתת מספר יחידות הדיור המינימלי ביישובי מיעוטים.
<תומר רוזנר: הסתייגות של חבר הכנסת אבו מערוף.
יואל חסון: יש לי שאלות, משהו פה מוזר מאוד.
יואל חסון: אני מבקש הסבר למה זה פתאום צץ, מה קרה, מה השתנה.
יואב קיש: הם סיימו את העבודה עכשיו.
יואב קיש: זה לא צץ.
יואב קיש: אם אני הבנתי נכון – ההצעות שהם סיימו עכשיו, בלחץ של העבודה ולא הספיקו להניח אותן לפני יומיים, הם רוצים לגמור.
<תומר רוזנר: אני רק אסביר שאנחנו סיימנו את הדיונים בכל ההצעות האלה, למעט אחת, בשבוע שעבר.
<תומר רוזנר: הבעיה היא במחלקת נוסח החוק, שיש לה הצטברות גדולה מאוד של חוקים שזקוקים - - -
יואב קיש: הוא ענה לך, יואל?
דוד ביטן: מכיוון שאנחנו בסוף מושב, ומכיוון שמחר יהיה לנו עמוס כי יכול להיות שיעלה הנושא של חוק ירושלים, אני מעדיף להעמיס היום.
דוד ביטן: מה שאני יכול, אני אעשה.
יואב קיש: אני מעלה להצבעה את הבקשה לפטור מחובת הנחה להצעת חוק לקידום הבנייה במתחמים מועדפים לדיור (מ/1507).
יואב קיש: הצעת חוק הרשויות המקומיות (בחירות במוסדות ובבתי חולים).
יואב קיש: זו הצעת חוק פרטית (פ/2612).
יואב קיש: של מי?
<תומר רוזנר: הצעת חוק פרטית של חבר הכנסת ביטן וחבר הכנסת אמסלם.
<תומר רוזנר: הצעת החוק מבקשת להרחיב את אפשרויות הבחירה בבחירות לרשויות המקומיות כך שיוכלו להתקיים במוסדות לקשישים.
יואב קיש: בבחירות הארציות זה קיים, נכון?
יואב קיש: אז עושים השוואה?
<תומר רוזנר: השוואה, כן.
<תומר רוזנר: גם בבתי חולים, אבל לגבי בתי חולים, זה יתקיים רק בבחירות של 2023.
<תומר רוזנר: משרד הפנים צריך - - -
יואב קיש: לא ערוך לזה.
<תומר רוזנר: זו הצעה שקיבלה הסכמה ממשלתית והדיון בה הסתיים אתמול.
<תומר רוזנר: ללא הסתייגויות.
יואב קיש: ללא הסתייגויות.
יואב קיש: אני מעלה להצבעה את הצעת חוק הרשויות המקומיות (בחירות במוסדות ובבתי חולים).
יואב קיש: קיבלה פטור.
יואב קיש: הצעה שלישית – הצעת חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב)(תיקון - ארנונה כללית לפי מטרים רבועים שלמים).
יואב קיש: על זה אתם עושים - - -
דוד ביטן: עכשיו אני יורד למטה.
דוד ביטן: זה לא יעלה אם אין הסכמה, אני אומר את זה.
דוד ביטן: אם אין, כרגע זה לא יעלה.
יואב קיש: אני סומך עליו.
יואב קיש: אני נותן את הפטור בכפוף להסכמה.
יואב קיש: תציג בבקשה את החוק.
<תומר רוזנר: הצעת החוק עוסקת בשיטת חישוב הארנונה בעקבות פסק דין של בית משפט העליון, שקבע שצריך לחשב את הארנונה לפי סנטימטרים מדויקים.
<תומר רוזנר: מבקשים לעגן את השיטה הקיימת - - -
יואב קיש: חוץ מהשינוי הזה, עשו עוד שינוי בחוק?
יואב קיש: רק את העיגול?
<תומר רוזנר: עיגול הסכומים.
<תומר רוזנר: וכמובן שהתייחסנו, לפי בקשת השלטון המקומי, גם למי שמודד בצורה מדויקת, שיוכל להמשיך, ומי שמודד בשיטת עיגול כלפי מטה יוכל להמשיך.
יואב קיש: נדב, מה הבעיה שלכם בחוק?
<קריאה: החוק היה אמור להיות עם הסכמות של האוצר.
יואב קיש: את זה הבנתי.
<קריאה: אנחנו הסכמנו, אם תהיה הוראת שעה, לחייב את ראשי הערים לעשות מדידות.
דוד ביטן: רוצים להכניס את פסק הדין לתוך – פסק הדין היה על משהו אחר.
יואב קיש: ביטן, אני מעביר את זה, ואני אגיש רביזיה שלי.
יואב קיש: אני אסיר את הרביזיה אם תהיה בעיה.
יואב קיש: הצבעה על הצעת חוק הסדרים במשק המדינה (תיקון - ארנונה כללית לפי מטרים רבועים שלמים).
יואב קיש: מישהו יודע להגיד לי איזה מספר הצעה זה?
<תומר רוזנר: אני לא יודע להגיד.
<תומר רוזנר: מבררים.
יואב קיש: (כ/730).
יואב קיש: עבר פה אחד.
יואב קיש: אני מגיש על זה רביזיה ואנחנו נחכה.
רועי פולקמן: גם אני מגיש רביזיה.
יואב קיש: לא, אתה לא.
יואב קיש: אני אסיר את זה וזהו.
יואב קיש: רועי, אני, עזוב את זה.
רועי פולקמן: תן לנו גם.
יואל חסון: גם אני מגיש רביזיה.
יואב קיש: תציג את הצעת החוק.
<תומר רוזנר: מדובר בהצעת חוק פרטית שיזם אותה בזמנו השר אלי כהן, עברה לחבר הכנסת פולקמן עת מינוי של חבר הכנסת כהן לשר.
<תומר רוזנר: ההצעה מבקשת לחייב רשויות מקומיות לתת אפשרות לפיצול דירות שהן צמודות קרקע ללא בנייה נוספת אם הדירות הן דירות גדולות של 120 מטר.
<תומר רוזנר: יוכלו להוסיף בתוך הדירה דירה קטנה יותר.
יואב קיש: יש לה הסתייגויות?
יואל חסון: תומר, איך מונעים סיטואציה - - -
<תומר רוזנר: האפשרות לפצל את הדירה תהיה אך ורק לצורכי השכרה.
<תומר רוזנר: נקבעו הוראות שמחייבות את הרשות המקומית לתת את ההקלה הזאת בתנאים מסוימים.
<תומר רוזנר: מדובר בהוראת שעה לחמש שנים.
יואל חסון: אני מוטרד מהחוק הזה – שלא יתחילו להיווצר פה שכונות סלאמס.
יואב קיש: היית בדיונים?
יואל חסון: בשביל זה דוד בא להסביר לי.
דוד ביטן: קודם כל, שתבין, אין פה עניין של סלאמס.
דוד ביטן: זה לא יהיה על בנייה רוויה, רק בתים - - - דבר שני, הגענו להסכם עם מרכז השלטון המקומי והכנסנו את זה לחוק, שעד 20% אפשר יהיה לפצל - - -
<תומר רוזנר: מינימום 20%.
יואל חסון: מי קובע את זה?
דוד ביטן: הוועדה תקבע איפה אפשר יהיה לפי מידת הצפיפות ומידת הצורך.
דוד ביטן: זה יוגש לציבור, ורק לפי זה.
יואל חסון: זה מסדיר את עניין יחידות הדיור?
דוד ביטן: באיזה עניין?
דוד ביטן: עשינו פה משהו תקדימי.
דוד ביטן: אפשר להעביר בהקלה ולא בתב"ע שירות עיקרי, שזה כולל מרתפים ומחסנים עד 7.5 מטר.
דוד ביטן: הם רק צריכים לשלם היטל השבחה על ההעברה הזאת.
דוד ביטן: בהיתר הם יכולים לקבל – ולגבי ההריסה של ההפיכה חזרה, לא צריכים היתר אפילו.
<תומר רוזנר: רק הודעה לרשות המקומית.
דוד ביטן: זה חוק טוב שמגדיל את מספר יחידות הדיור במקומות שאינם צפופים במכה אחת.
דוד ביטן: פה מדובר, לדעתי, על 100,000 יחידות דיור שיכולות להיבנות בתוך שנה-שנתיים.
<תומר רוזנר: לא להיבנות, להיווצר.
יואב קיש: מי בעד הפטור – שירים את ידו.
יואב קיש: יש את החוק של לשכת עורכי הדין.
יואב קיש: גם לזה ביקשו פטור.
יואב קיש: מה קורה שם?
יואב קיש: דרך אגב, אני קובע ועדה ל-15:30 לרביזיה.
יואב קיש: יש רביזיה על הצעת הפטור ב-15:30.
יואל חסון: אני מסיר את הרביזיה שלי.
יואב קיש: הסרת.
רויטל סויד: היום משך ההתמחות במקצוע עריכת הדין הוא שנה.
יואב קיש: היה שנתיים, ירד לשנה.
רויטל סויד: הצעת החוק הזו מבקשת להחזיר את ההתמחות – במקום שתהיה שנה, שתהיה שנה וחצי.
רויטל סויד: אגב, אני התמחיתי שנה וחצי, ולפני זה הייתה התמחות של שנתיים.
רויטל סויד: הצעת החוק הזו היא מחויבת המציאות גם מההיבט של עורכי הדין עצמם, וגם מההיבט של מקצוע עריכת הדין.
רויטל סויד: מה שקרה בפועל במהלך השנים האחרונות מאז שקוצרה תקופת ההתמחות – לוקח להכשיר מתמחה בערך כשישה חודשים.
רויטל סויד: אחר-כך, כאשר אתה משקיע במתמחה ואתה מכשיר אותו שישה חודשים נשארת לך התמחות אפקטיבית רק חצי שנה.
רויטל סויד: כך קרה שהרבה מאוד עורכי דין לא לקחו בכלל מתמחים, אלא העדיפו לקחת עורכי דין צעירים, וכך קרה שהרבה מתמחים לא מצאו מקום התמחות, וגם מי שמצא מקום התמחות יצא לשוק החופשי כשהוא חסר את הפרקטיקה הנדרשת כדי להיות עורך דין צעיר עם ניסיון.
יואב קיש: אז למה חשבו ששנה זה טוב?
רויטל סויד: קיצרו הליכים.
יואב קיש: לא הבינו לעומק את המשמעות.
רויטל סויד: הבינו גם בלשכת עורכי הדין, גם שרת המשפטים, גם משרד המשפטים וגם בוועדת חוקה, שאין מנוס אלא להחזיר את זה חזרה לשנה וחצי.
רויטל סויד: אגב, אני התמחיתי שנה וחצי, וזו הייתה התמחות אפקטיבית ויעילה.
רויטל סויד: הפטור מחובת הנחה נדרש - - -
יואב קיש: תעני לי, הייתה שאלה – יש שם אופציה לשנה גם, במקום שנה וחצי.
רויטל סויד: לא, לא, לא, זה הוסר.
רויטל סויד: זה הוסר.
יואב קיש: לא, זה בחוק, אני קראתי.
רויטל סויד: לא, זה הוסר.
יואב קיש: קראתי את החוק.
רויטל סויד: הוסר.
רויטל סויד: הייתה רביזיה, דנו בזה ביום.
יואב קיש: אז זה לא מתוקן?
יואב קיש: סעיף 6 לחוק הורד?
יואב קיש: אני אקריא לך את סעיף 6.
יואב קיש: אחרי סעיף 35 לחוק העיקרי כתוב – סליחה בסעיף 2: "על-אף האמור בסעיף (א), תקופת ההתמחות של מי שנרשם כמתמחה לפי סעיף 26(3)(א) ו-26(3)(ב) תהיה 12 חודשים, ובלבד שישתתף בקורס במקצועות מעשיים כאמור ב-35(א)".
רויטל סויד: כל האופציה הזו הוסרה לחלוטין.
יואב קיש: אבל זה מופיע פה.
רויטל סויד: בסדר, היא הוסרה הבוקר.
רויטל סויד: היא הוסרה הבוקר.
רויטל סויד: התקיים אתמול דיון, אתה היית נוכח בחלק מהמשא ומתן.
יואב קיש: לכן אני שואל.
רויטל סויד: בסופו של דבר דחינו את זה להיום בבוקר כדי שהמכללות תיתנה תשובה אם הן מתכוננות ומוכנות לממן את הלימודים האלה, כן או לא.
רויטל סויד: ברמת העיקרון, הצעת החוק המיטבית מבחינתנו הייתה שנה וחצי בלי שום תנאי נוסף.
רויטל סויד: המכללות וחלק מהאוניברסיטאות, בישיבה עם משרד המשפטים, עם שרת המשפטים, ביקשו – כדי שתלמידים ילמדו תואר נוסף – לאפשר למי שרוכש עוד תואר ועובר את קורס הפרקטיקום לעשות רק שנה.
רויטל סויד: כשהתגלעו ביניהם אי-הסכמות לגבי המימון של זה - -
יואב קיש: אז הורידו את זה?
רויטל סויד: - - אנחנו אמרנו להם חכו, תגיעו להסכמות.
רויטל סויד: יש הסכמה איך אתם - - -
יואב קיש: אז זה לא הנכון?
רויטל סויד: עכשיו היועץ המשפטי של ועדת חוקה מנסח את זה מחדש.
רויטל סויד: יש לנו הסכמה על זה, עברנו על זה היום.
יואל חסון: מה החוק אומר?
יואל חסון: לא הבנתי מה החוק אומר.
רויטל סויד: פשוט מאוד.
רויטל סויד: מאריכים את ההתמחות משנה לשנה וחצי.
רויטל סויד: יהיה נציב שיהיה אחראי על ההתמחות, הוא יתמנה לתקופה של ארבע שנים, ואם הוא ראוי, הוא יכול להתמנות לתקופה של עוד ארבע שנים.
יואל חסון: מי ימנה אותו?
רויטל סויד: שרת המשפטים, ואם אני לא טועה, עוד - - -
יואל חסון: מה תפקידו?
רויטל סויד: תפקידו הוא לפקח על כל ההתמחות, גם לקבל תלונות, גם לקבל קבילות, גם לראות שהמאמנים עושים את עבודתם כמו שצריך.
יואל חסון: איזה כלים יש לו?
רויטל סויד: יש לו, בטח שיש לו.
רויטל סויד: היום הלשכה עושה את זה.
רויטל סויד: בטח שיש לו.
רויטל סויד: המאמן צריך לרשום דוח תקופתי, יש ביקורות פתע שאתה יכול לעשות אצל כל משרד כדי לראות שהוא מאמן כמו שצריך.
רויטל סויד: יש מפקחים שמגיעים למשרדים, בוחנים ויושבים עם המתמחים לראות שהם לא רק מגישים קפה.
רויטל סויד: אמרנו מהם התנאים של הנציב, איך הוא יהיה, מי הוא יהיה – שופט מחוזי או עורך דין שכשיר לשמש כשופט מחוזי.
רויטל סויד: יש חשיבות להעלות את זה בפטור מכיוון שהרבה מאוד סטודנטים מתחילים להירשם ללימודי עריכת הדין.
יואב קיש: ממתי זה בתוקף?
יואב קיש: סטודנט שלומד היום כבר - - -
רויטל סויד: זה כתוב בסוף, לא זוכרת.
רויטל סויד: לדעתי אלה שלומדים שנתיים כבר לא נכנסים.
רויטל סויד: שנתיים לדעתי.
יואב קיש: "על מי שהחל לימודיו להשכלה משפטית לפני יום התחילה, ובלבד שישלים את תקופת התמחותו" – לא רק מי שיתחיל ללמוד.
יואב קיש: אז יש היגיון לפני ספטמבר.
יואב קיש: מי שלומד כבר הוא שנה עדיין, אבל מי שיתחיל ללמוד בספטמבר יהיה לשנה וחצי.
יואב קיש: זה ההיגיון.
יואל חסון: מי שמסיים עכשיו?
יואב קיש: שנה.
רויטל סויד: גם מי ששנה ראשונה עכשיו, זה לא חל עליו.
יואל חסון: זה חל רק על מי שמתחיל את הלימודים ממש?
רויטל סויד: יוצא שנתיים וחצי-שלוש.
יואל חסון: אז אלה שעכשיו לומדים, רק שנה?
יואב קיש: כי לא רצו לעשות להם באמצע התהליך.
רויטל סויד: כי יש לאנשים התחייבויות.
יואל חסון: אני מגיש רביזיה בנושא הזה.
יואב קיש: אני מעלה להצבעה את בקשת ועדת חוקה.
יואב קיש: בשלוש וחצי רביזיה.
יואב קיש: שלום לחברות וחברי הכנסת.
יואב קיש: שלום לכל המשתתפים.
יואב קיש: אנחנו פותחים את הישיבה, זו הישיבה השנייה בנושא תיקון הצעת חוק יסוד: הכנסת (תיקון – סמכויות ועדת חקירה פרלמנטרית).
יואב קיש: אני רוצה לפתוח ברקע קצר.
יואב קיש: בישיבה הקודמת הקמנו את ועדת החקירה הפרלמנטרית לנושא נותני האשראי הגדולים.
יואב קיש: דיברנו ארוכות על כך שכדי להגיע לתוצאות שאותה ועדת חקירה צריכה להגיע אליהן, אנחנו נצטרך להוביל שינויים בחקיקה של הסמכויות.
יואב קיש: משיחותי עם כבל – ואני חושב שחברי בעניין הזה שותפים לדעתי – מטרת ועדת החקירה הזו, אני מסתכל עליה כמו תחקיר בחיל האוויר.
יואב קיש: היא לא באה לצלוב מישהו, היא לא באה לשים מישהו על הדוכן, לתת עונשים, ממש לא.
יואב קיש: היא באה לעשות דבר אחד – ללמוד מהעבר ולתקן לעתיד.
יואב קיש: זו המטרה של הדבר הזה.