GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אוסאמה סעדי: לכן אנחנו טוענים שזה נושא חדש.
יואב קיש: אני רק יכול להגיד שאמרה כאן היועצת המשפטית של ועדת הכספים שהממשלה רצתה להבהיר את כוונתה ולא דובר בכוונה חדשה.
יואב קיש: לכן היא לא רואה את זה כנושא חדש.
יואב קיש: אני מצביע עכשיו על הרביזיה בנוגע לנושא חדש.
יואב קיש: אני רוצה להסביר.
יואב קיש: מי שמצביע בעד הרביזיה, זה אומר שהוא טוען שצריך לפתוח את ההחלטה של ועדת הכנסת מחדש.
יואב קיש: מי שמתנגד לרביזיה, הוא למעשה שומר על ההחלטה הקודמת.
יואב קיש: אנחנו סוגרים את הדיון.
יואב קיש: מיקי, בבקשה תציג את הנושא החדש.
מיקי רוזנטל: במסגרת חוק עידוד השקעות הון שנדון בוועדה, הדיון הופסק ובמהלכו יצאו להתייעצות, בין היתר חברי הקואליציה, ראש אגף תקציבים ואחרים.
מיקי רוזנטל: כשהם חזרו מהדיון, הודיע ראש אגף התקציבים שיש הסכמות חדשות בקשר לחוק.
מיקי רוזנטל: בין היתר הוא בישר לוועדת הכספים שבמסגרת ההסכמות יוגדל תקציבו של המדען הראשי, עכשיו זאת הרשות לחדשנות, בעוד מאה מיליון שקלים.
מיקי רוזנטל: הרשות לחדשנות לא מוזכרת בחוק המקורי ולפיכך זה נושא חדש.
מיקי רוזנטל: זה מה שטען אמיר לוי בדיון בוועדת הכספים לגבי הרשות לחדשנות.
דוד ביטן: הרבה דברים לא מוזכרים.
מיקי רוזנטל: מבחינתי זה נושא חדש.
מיכל בירן: שהייעוץ המשפטי יענה.
דוד ביטן: אנחנו באופן קבוע מתקנים חוקים.
דוד ביטן: זאת הסמכות שלנו וזה הכוח שלנו.
דוד ביטן: אני מציע לא להוביל אותנו למדרון חלקלק שכל מילה שאנחנו מביאים, יגידו שזה נושא חדש.
דוד ביטן: מה גם שהרשות לחדשנות מוזכרת.
מיקי רוזנטל: מוזכרת אבל לא בתקצוב.
יואב קיש: אני רוצה להוסיף מילה לגבי זה.
יואב קיש: מעבר לזה שהרשות מוזכרת, אני רוצה להגיד דבר מאוד ברור.
יואב קיש: זה חוק של עידוד השקעות הון וכל מהותו היא הטבות ותגמול של התעשייה, תעשיית ההיי-טק.
יואב קיש: לכן זה בלב ליבת החקיקה ולא מדובר כאן לתפיסתי בנושא חדש אלא בחלק של התייחסות לאיך רוצים להיטיב עם התעשייה בעניין הזה.
יואב קיש: את רוצה להתייחס ארבל?
<ארבל אסטרחן: אולי נשמע את נציג האוצר.
<אמיר רשף: ראשית, הרשות לחדשנות מוזכרת בחוק.
<אמיר רשף: היא לא הומצאה ברגע שאמיר לוי הזכיר אותה.
מיקי רוזנטל: יש שם סעיף תקציבי שנוגע אליה?
<אמיר רשף: שנית, השינוי לעניין התקציב, ואמיר אמר את זה גם בוועדת הכספים, הוא יקבל ביטוי בחוק התקציב ולא באותו פרק של חוק עידוד השקעות הון.
מיקי רוזנטל: עוד יותר דרמטי.
<ארבל אסטרחן: לפי מה שאני מבינה, זה לא חלק מהתיקון שנדון כרגע בהצעת החוק.
יואב קיש: הוא לא יהיה.
<ארבל אסטרחן: לכן ברור שזה לא נושא חדש.
יואב קיש: אני מביא את ההחלטה להצבעה.
יואב קיש: מי שמצביע בעד, זה אומר שזה נושא חדש, ומי שמתנגד, זה אומר שזה איננו נושא חדש.
יואב קיש: מי בעד ההצעה לנושא חדש?
יואב קיש: ההצעה לא התקבלה.
מיקי רוזנטל: אני מבקש רביזיה.
יואב קיש: מיקי, תנמק את הרביזיה.
מיקי רוזנטל: אני חושב ששמעתם את הייעוץ המשפטי אבל לדעתי הם לא ירדו לסוף העניין.
מיקי רוזנטל: זה נכון שזה נאמר במפורש שזה לא בחוק הזה.
יואב קיש: היה בחוק הזה.
יואב קיש: הוא גם אמר את זה.
מיקי רוזנטל: התיקון לא יהיה בחוק הזה ולכן לכאורה זה לא נושא חדש בחוק הזה אלא זה אולי נושא חדש בחוק השני.
מיקי רוזנטל: אבל בפועל זה חלק מההבטחות שהיו על החוק הזה ולכן זה מייצר נושא חדש.
מיקי רוזנטל: לכן אני מבקש להצביע.
יואב קיש: אמר האוצר שזה נמצא שם.
יואב קיש: שמענו את הנימוק.
יואב קיש: אני מביא להצבעה את הרביזיה.
יואב קיש: מי שעכשיו מצביע בעד הרביזיה, זה אומר שהוא מאשר אותה ותומך בה, ומי שמתנגד, מתנגד לרביזיה.
יואב קיש: מיקי, תציג את הנושא.
מיקי רוזנטל: אנחנו מקבלים סוגיה חדשה שאנחנו אפילו לא יודעים אם היא ראויה או לא ראויה.
דוד ביטן: תמיד זה כך.
מיקי רוזנטל: תן לי לנמק.
מיקי רוזנטל: אתם תצביעו איך שתצביעו אבל תנו לי לנמק.
מיקי רוזנטל: ראשית, מדובר בנושא חדש לחלוטין.
מיקי רוזנטל: לא היה בחוק, לא הוזכר בחוק, הוא בא במסגרת הסתייגות.
מיקי רוזנטל: שנית.
מיקי רוזנטל: חבר הכנסת אמסלם אמר שהוא התחיל את הדיונים אצלו בוועדה וזה כמעט הסתיים.
דוד אמסלם: לא אמרתי שזה הסתיים.
מיקי רוזנטל: כמעט הסתיים.
מיקי רוזנטל: תודה על התיקון.
מיקי רוזנטל: החוק עבר אלא שבמשרד המשפטים נאמר שיש בעיות ניסוח או משהו כזה.
מיקי רוזנטל: אני לא יודע בדיוק מה נאמר.
מיקי רוזנטל: מה הדחיפות?
מיקי רוזנטל: יתקנו את הניסוחים כמו שחבר הכנסת אמסלם אמר ויצביעו בוועדה שלו.
מיקי רוזנטל: למה להביא אלינו?
מיקי רוזנטל: למה להביא את זה לפתחנו?
דוד ביטן: עכשיו הבנתי.
מיקי רוזנטל: אני עדיין לא הבנתי שום דבר.
דוד ביטן: הבנו אותך.
מיקי רוזנטל: אתם רוצים שאנחנו נתמוך בחוק.
מיקי רוזנטל: נאמר שהכול ענייני, נאמר שהעולם לגמרי ענייני, אתה מביא לי איזה פתק ואתה אומר שהכול בסדר אבל אני לא יודע.
מיקי רוזנטל: יכול להיות שהכול בסדר, יכול להיות שזה חוק מצוין, אבל - - -
דוד ביטן: רק לפני ארבע דקות הצבענו על הסתייגות של מרצ ששמענו אותה.
דוד ביטן: אפילו לא ראינו אותה בכתב, והצבענו בעד ולא אמרנו נושא חדש.
דוד אמסלם: אנחנו הצבענו עניינית.
מיקי רוזנטל: סוגיה נוספת.
מיקי רוזנטל: נאמר שהנוסח הזה נוסח על ידי משרד המשפטים.
מיקי רוזנטל: אני בדקתי את זה וזה לא נוסח על ידי משרד המשפטים.
דוד אמסלם: אני תיקנתי.
דוד אמסלם: זה נוסח על ידי היועץ המשפטי של הוועדה.
דוד אמסלם: משרד המשפטים חי עם זה.
מיקי רוזנטל: לא סיימתי.
מיקי רוזנטל: בעשרים דקות שהיו לי בין הדיונים, ניסיתי לקרוא את זה.
מיקי רוזנטל: אם אני מבין נכון, לא הספקתי להבין, מדובר בסמכות שניתנת לראש עיר לפטור מוסדות שהם אינם רשמיים ואין להם קריטריונים ברורים מארנונה.
מיקי רוזנטל: אם הבנתי נכון.
מיקי רוזנטל: שוב, יכול להיות שלא הבנתי נכון כי קראתי את זה במהירות.
מיקי רוזנטל: אני ראיתי שיש בג"ץ בעניין הזה.
מיקי רוזנטל: היה בג"ץ בעניין הזה.
דוד אמסלם: איזה בג"ץ?
מיקי רוזנטל: תכף אני אתן את המספר.
דוד אמסלם: תן את המספר עכשיו.
יואב קיש: זאת לא חקירה.
מיקי רוזנטל: אני לא עובד אצלך.
מיקי רוזנטל: אתה יכול לצעוק כמה שאתה רוצה.
מיקי רוזנטל: אני מנסה להסביר ואני מדבר עניינית.
מיקי רוזנטל: בג"ץ אמר שהכנסת צריכה לקבוע קריטריונים לעניין הזה ולא יכול להיות שיחוקק חוק שאין לו קריטריונים ואנחנו נעביר סמכות לראש עיר ללא קריטריונים כך שהוא יוכל לתת למי שהוא רוצה.
מיקי רוזנטל: לאור המורכבות של הנושא, לאור העובדה שמדובר בנושא חדש, לאור העובדה שאין שום דחיפות לסיים את הנושא הזה בחוק ההסדרים, אפשר לסיים את זה בחקיקה רגילה שהתחילה וכולי, אני מבקש באמת שתקשיבו לעניין הזה.
מיקי רוזנטל: דובר בהחלט בנושא חדש ואני מבקש להצביע על כך כנושא חדש.
יואב קיש: ביטן, רצית להתייחס.
דוד ביטן: זה לא עניין של התייחסות.
דוד ביטן: אמרתי שאנחנו באופן קבוע עושים דברים כאלה ולא רואים בזה נושא חדש.
דוד ביטן: אם כל דבר מראש, נקבל שבועיים מראש ונסתכל ונבחן, אולי בעוד מאה שנים נגמור את חוק ההסדרים.
דוד ביטן: בכלל, בסעיף שונות מקובל לאורך שנים להוסיף סעיפים מסוימים.
דוד ביטן: שמעתי שבמקום בשונות שמו את זה בקרן ארנונה אבל זה גם מתאים כי זאת ארנונה.
מיקי רוזנטל: הבג"ץ הוא 6548.
דוד ביטן: עדיף היה לשים את זה בשונות.
דוד אמסלם: אין מספר בג"ץ כזה.
דוד אמסלם: הוא לא יודע על איזה בג"ץ הוא מדבר.
מיקי רוזנטל: אני נותן מספר.
מיקי רוזנטל: 6548.
מיקי רוזנטל: בג"ץ אומר שללא קריטריונים ברורים - - -
דוד אמסלם: איזה קריטריונים?
מיקי רוזנטל: אני לא נכנס לזה.
דוד אמסלם: החוק לא מדבר על קריטריונים.
יואב קיש: משרד המשפטים.
<שרית לוי: אני רק רציתי להבהיר לעניין מה שהיה בדיון ולהבהיר את הדברים.
<שרית לוי: הנוסח כפי שאמר חבר הכנסת אמסלם, זה לא ניסוח של משרד המשפטים אלא אני מבינה שזה ניסוח של היועץ המשפטי לוועדה.
דוד אמסלם: ניסוח של הוועדה.
<שרית לוי: אני מתנצלת מראש, זה לא תחום המומחיות שלי אבל מברור שעשיתי אצלנו במשרד מדובר באיזשהו סעיף שעבר בכנסת, שהיה קושי בהפעלה שלו לאור הניסוח שלו.
<שרית לוי: התברר הקושי הזה.
<שרית לוי: היה ניסוח חדש.
יואב קיש: ששומר על המהות.
<שרית לוי: המשרד התנגד בעבר לסעיף הזה.
<שרית לוי: הניסוח שכרגע חבר הכנסת אמסלם מציג הוצע לגורמים במשרד המשפטים.
<שרית לוי: הם לא הביעו את העמדה לגבי המהות אבל הם אמרו שאם הייתה קודם בעיה בניסוח, הניסוח הזה הוא מבטא יותר את מה שהם רצו לומר.
<שרית לוי: לא הייתה עמדה לגבי המהות של הסעיף ולא היה ניסוח של משרד המשפטים את הסעיף.
<קריאה: תשובה הכי משפטנית שאפשר היה לקבל.
<קריאה: אלופי העולם.
דוד אמסלם: דרך אגב, מדובר על חוק שהוא חוק מדינה.
דוד אמסלם: הוא עבר בכנסת.
דוד אמסלם: אני רוצה להגיד משהו למיקי רוזנטל.
דוד אמסלם: מה מהות הנושא החדש?
דוד אמסלם: במסגרת חוק ההסדרים אתה מביא דברים שהם לא היו.
דוד אמסלם: הרי אם היה, זה לא נושא חדש.
דוד אמסלם: אין מושג נושא חדש.
דוד אמסלם: לכן מושג הנושא החדש נולד כתוצאה מזה - - -
יואב קיש: בוא לא נטען את זה.
דוד אמסלם: גם אני מקבל שכאשר זה בא מהממשלה או מכל מיני גורמים אחרים, גם מהשמאל, אז אני משנה לפי העניין.
דוד אמסלם: אצלם נושא חדש בא מהימין.
דוד אמסלם: כשזה אצלם, זה בסדר.
דוד אמסלם: לכן אני אומר שאני לא אוהב את הצביעות.
דוד אמסלם: לכן אני אומר, בוא נגמור עם זה, נביא את זה להצבעה ונחזור לדיונים.
עודד פורר: לא רק זה אלא לזה בדיוק נועד חוק ההסדרים.
עודד פורר: הוא נועד לסדר את החקיקה ובעיות בחקיקה.
יואב קיש: אחרי כן נלך לנושא השני.
יואב קיש: נצביע על כל אחד בנפרד.
מיקי רוזנטל: אדוני, אני מבקש לשמוע את עמדת היועץ המשפטי לעניין הזה ואת עמדת האוצר שאמר שזה נושא חדש.
יואב קיש: לאוצר יש עמדה?
מיקי רוזנטל: הוא אמר שזה נושא חדש.
יואב קיש: היועצת המשפטית.
<שגית אפיק: השאלה אם דבר הוא נושא חדש או לא היא לא שאלה מקצועית משפטית.
<שגית אפיק: יחד עם זאת, כן מדובר כאן בנושא חדש, לדעתי, למרות שחוק ההסדרים הפך להיות סל ואוסף של חוקים שונים.
<שגית אפיק: דווקא היועץ המשפטי של הוועדה שלך העיר לי פעם שנכנסים אצלנו בחוק ההסדרים יותר מדי נושאים חדשים שאין להם קשר לעניין.
<שגית אפיק: גם לסעיף הזה אין קשר לחוק ההסדרים במקרה הזה.
<שגית אפיק: לקרן הארנונה אין לזה קשר.
דוד אמסלם: בשנה שעברה הבאתם את הפאנלים הסולריים לתוך החקיקה, לא טענו נושא חדש?
<שגית אפיק: אמרנו שזה נושא חדש.
דוד אמסלם: אבל העברתם את זה.
יואב קיש: אפשר להעביר.
יואב קיש: אני מביא להצבעה.
יואב קיש: מי שחושב שמדובר בנושא חדש, ירים את ידו.
יואב קיש: לא נתקבל.
יואב קיש: אנחנו עוברים לנושא השני שנטען.
אוסאמה סעדי: מדובר בהסתייגות על ההסתייגות.
יואב קיש: בשעה 11:00 רביזיה.
אוסאמה סעדי: מדובר בהסתייגות על הסתייגות.
אוסאמה סעדי: אם הייעוץ המשפטי אמר שהנושא של דודי הוא נושא חדש, ההסתייגות של בצלאל היא הסתייגות על ההסתייגות.
אוסאמה סעדי: בוודאי זה נושא חדש כאשר רוצים כאן עוד פעם להחיל חקיקה ריבונית ישירה על יהודה ושומרון.
אוסאמה סעדי: היום בצלאל אמר שהוא מוכן להצעה של ארז קמיניץ מאתמול - - -
עודד פורר: בעניין הזה.
אוסאמה סעדי: אתמול הוא לא היה מוכן.
עודד פורר: זה היה עניין אחר.
אוסאמה סעדי: זה אותו עניין.
אוסאמה סעדי: אתם רוצים להחיל חקיקה של הכנסת באופן ישיר על השטחים הכבושים ביהודה ושומרון.
אוסאמה סעדי: אי אפשר לחוקק חוקים של ארנונה ולהחיל אותם על ישובים בתוך השטחים הכבושים.
אוסאמה סעדי: זה צריך לעבור דרך מפקד האזור.
אוסאמה סעדי: כל הנושא של הארנונה מוסדר על ידי צווי אלוף.
אוסאמה סעדי: לכן אני טוען שאי אפשר שהכנסת תעשה את זה.
יואב קיש: יש מישהו מהממשלה שרוצה להתייחס?
<שרית לוי: כן.
<שרית לוי: אני שוב אתנצל כי זה לא התחום שלי אבל אני אתייחס מהכתובים להצעה.
<שרית לוי: אנחנו מתנגדים להצעה.
<שרית לוי: זה לא דומה למקרה שנדון אתמול על קרן הארנונה.
<שרית לוי: אני אנסה לומר בתמצית.
<שרית לוי: מקור הסמכויות של הרשויות המקומיות ביהודה ושומרון לגביית ארנונה הוא בתקנון המועצות המקומיות.
<שרית לוי: הוא מסמיך את הרשויות המקומיות לגבות ארנונות ותשלומי חובה אחרים.
<שרית לוי: בהמשך, סעיף 76 לתקנון המועצות המקומיות קובע כי מועצה תטיל כך וכך.
<שרית לוי: העניין של חיוב הארנונה, כן או לא, זו שאלה של מדיניות ולא בהכרח אנחנו מתערבים אבל ככל שיש, צריך לבחון את הצורך בביטול רכיב של ארנונה בשטחי ההתיישבות ביהודה ושומרון, יימצא שיש, הדרך לעשות את זה היא באמצעות שינוי התקנונים ולא דרך הצעת החוק הזאת.
<שרית לוי: בנוסף, חקיקת הכנסת, להשתמש בחקיקת הכנסת להסדרת עניינים כאלה באזור מעוררת סוגיות מורכבות בדין הבין-לאומי ולכן אנחנו ממליצים להתנגד.
בצלאל סמוטריץ': מה ההבדל מאתמול?
אוסאמה סעדי: הוא אמר לך אתמול ואתה לא הסכמת לזה.
בצלאל סמוטריץ': זה נכון שעד היום סוגיות כאלה מוסדרות באמצעות צווי האלוף אבל לאלוף יש את קצב הזמנים שלו.
בצלאל סמוטריץ': מיד אחרי שהחוק נחקק אצל חבר הכנסת אמסלם בוועדה, אנחנו פנינו גם לשר הביטחון, גם לאלוף הפיקוד וביקשנו שיתאים את החקיקה כדי לייצר שוויון.
בצלאל סמוטריץ': לא יכול להיות מצב שבדיוק אותו מוסד, בדיוק אותם אזרחים, בדיוק אותם תלמידים, אותם ילדים שלומדים כאן ולומדים כאן, באריאל ובמעלה אדומים הם יצטרכו לשלם ארנונה ובירושלים לא ישלמו ארנונה.
בצלאל סמוטריץ': אם המערכת הפקידותית הייתה עושה את מלאכתה נאמנה, הייתה מתקנת את האפליה הזאת בכלים שלה, לא היינו נדרשים לחוק הזה.
בצלאל סמוטריץ': לי אין עניין סתם לעשות דווקא בחוק של הכנסת.
בצלאל סמוטריץ': אני לא צריך את הקרדיט על זה.
בצלאל סמוטריץ': אני רוצה שהדברים יקרו.
<קריאה: מתי פניתם לאלוף?
בצלאל סמוטריץ': פנינו עת יצא החוק.
בצלאל סמוטריץ': דודי, אלה שתי הסתייגויות שונות ואני אסביר לך.
אוסאמה סעדי: אלה לא שתי הסתייגויות שונות.
אוסאמה סעדי: אתה רוכב על ההסתייגות שלי.
בצלאל סמוטריץ': אל תפריע לי.
בצלאל סמוטריץ': אוסאמה, אתה יכול להצביע בעד שלו ונגד שלי, מה זה קשור?
בצלאל סמוטריץ': שתי הסתייגויות שונות והצבעות שונות.
בצלאל סמוטריץ': אני אומר את האמת ואני לא מצפה שאוסאמה יצביע בעד ההצעה הזאת, וזה בסדר גמור.
בצלאל סמוטריץ': בקשות להנחה בארנונה אפשר להגיש עד מרץ בכל שנה.
בצלאל סמוטריץ': מהיכרותי את המערכת, אני מוכן לחתום לכם שהאלוף לא יחוקק את הצו בזמן, לפני מרץ, וזה אומר שאותם מוסדות יפסידו שנה.
בצלאל סמוטריץ': הם כבר הפסידו את שנת 2016 והם הולכים להפסיד את שנת 2017.
בצלאל סמוטריץ': הגיע הזמן שבית המחוקקים הזה יגיד שאותם 450 אלף אזרחים עושים צבא, עושים מילואים, משלמים מסים, הם לא אזרחים סוג ד' וצריך לתת להם את אותן זכויות.
בצלאל סמוטריץ': לכן צריך להעביר את זה.
בצלאל סמוטריץ': אין כאן שום השלכות בין-לאומיות ושום נעליים.
בצלאל סמוטריץ': זה לא שונה מאותה הצעה שהעברנו אתמול שבסך הכול קובעת.
בצלאל סמוטריץ': אפילו נזהרתי מלהרגיז ולא כתבתי יהודה ושומרון אלא דיברנו על אותן רשויות שמתוקצבות בתקציב המדינה.
בצלאל סמוטריץ': הדבר הכי טריביאלי.
בצלאל סמוטריץ': אני יודע שאתם לא אוהבים את זה, וזה בסדר גמור.
בצלאל סמוטריץ': אני מכיר את עמדת משרד המשפטים המסורתית.
בצלאל סמוטריץ': אתם לא אוהבים את זה.
בצלאל סמוטריץ': תלמדו לעבוד.
בצלאל סמוטריץ': סליחה, תלמדו לעבוד בקצב מהיר.
<שרית לוי: זה משרד הביטחון.
בצלאל סמוטריץ': שמענו.
בצלאל סמוטריץ': אל תגידי לי משרד הביטחון.
בצלאל סמוטריץ': האלוף לא חותם על אף צו והיועץ המשפטי של איו"ש לא מביא לאלוף אף צו שדינה זילבר לא מאשרת אותו.
בצלאל סמוטריץ': אל תגלגלו אחריות.
מיקי לוי: בצלאל, היא פקידה במשרד המשפטים.
מיקי לוי: יש לך שרת משפטים מהמפלגה שלך, תפנה אליה.
יואב קיש: אני רוצה לשמוע את היועצת המשפטית.
<שגית אפיק: גם זה נושא חדש, בדיוק כמו ההסתייגות של דודי אמסלם.
<שגית אפיק: אכן זה מרחיב אותה.
<שגית אפיק: אגב, דודי, המתקנים הפוטו וולטניים שעברו אצלנו בשנה שעברה בחוק ההסדרים, היו תיקון לחוק שנחקק אצלנו בוועדת הכספים ולכן זה היה הרבה פחות נושא חדש מאשר כאן כי אתה מתקן חוק שנעשה בוועדת הכספים.
דוד אמסלם: דרך אגב, אני הבנתי שזה נושא חדש, וזאת לא שאלה באיזו ועדה.
<שגית אפיק: אני עונה.
דוד אמסלם: אם אצלי בוועדה אני רוצה לקבל חוות דעת שלך, אם יש לי נושא שהוא בעצם קשור למשרד הפנים ובא לי משהו ממשרד הדתות, אני אעמיס אותו בגלל שהוא באותה ועדה?
<שגית אפיק: זה נושא חדש.
דוד אמסלם: נניח שהוא לא קשור לחלוטין.
<שגית אפיק: ודאי שזה נושא חדש.
דוד אמסלם: לכן צריך לחשוב לפי הנושא ולא לפי הוועדה.
<שגית אפיק: גם וגם.
יואב קיש: מי חושב שהנושא הוא נושא חדש?
יואב קיש: ההצעה לנושא חדש לא התקבלה.
מיקי לוי: משהו לא בסדר בהצבעה.
יואב קיש: אתה רוצה להצביע עוד פעם?
יואב קיש: נצביע עוד פעם.
יואב קיש: בעד – הצבעתם.
יואב קיש: מי נגד נושא חדש?
יואב קיש: איציק כהן, אתה רוצה נושא חדש?
יצחק כהן: אין הסכמות.
יצחק כהן: אף אחד לא דיבר אתנו.
יצחק כהן: מבחינה פיסקלית זה מגע אירוע.
דוד ביטן: למה.
יצחק כהן: כי אלה מאות מיליונים.
<קריאה: זה עבר כבר חקיקה ראשית.
<קריאה: איפה זהבה?
משה גפני: אדוני, שמעתי שמסתמכים עלי, כאילו אני הסכמתי.
משה גפני: אני פשוט לא הסכמתי.
יצחק כהן: אבל דיברו אתך?
משה גפני: היא דיברה אתי וביקשה ממני תשובה.
יצחק כהן: חבל שלא הייתי באולם.
<קריאה: על מה מדובר?
יואב קיש: על ההסתייגות של זהבה.
יצחק כהן: הקואליציה אומרת שזה לא נושא חדש.
יצחק כהן: כדאי שתעדכן שזה נושא חדש.
יואב קיש: גפני, הצבעתם בעד על העניין של זהבה?
מיקי לוי: זה עבר.
יואב קיש: אתם צריכים רביזיה.
מיקי לוי: הצבענו וזה עבר.
משה גפני: אני מבקש מהקואליציה להגיד שזה נושא חדש.
משה גפני: נושא חדש זה נושא פוליטי.
משה גפני: בכל מקרה אני מגיש רביזיה.
יואב קיש: השאלה אם אני יכול.
<ארבל אסטרחן: לא ניתן.
יואב קיש: אחרי שהנושא הוצבע, לא ניתן לטעון נושא חדש.
יואב קיש: זה החוק.
יואב קיש: תהיה אצלך רביזיה ותפתחו את זה.
משה גפני: אדוני היושב ראש, אני מודיע שאני מגיש רביזיה.
יצחק כהן: הגשתי רביזיה.
משה גפני: שנינו הגשנו.
משה גפני: לא נעשה דבר כזה.
משה גפני: ללכת ולהגיד שאני הסכמתי.
יואב קיש: מי אמר?
יואב קיש: לא יודעים.
משה גפני: יש מישהו שלא רוצה שאני אהיה בכנסת.
יואב קיש: אני מסכם את הדיון.
יואב קיש: יש שני סוגים של רביזיות.
יואב קיש: על הנושא שהוצבע בוועדת הכספים, יש רביזיה.
יואב קיש: על הנושא שלך ועל הנושא של בצלאל, רביזיה.
יואב קיש: בשעה 11:15 נצביע.
דוד ביטן: מי הגיש את הרביזיה.
בצלאל סמוטריץ': אני הגשתי.
אחמד טיבי: אני מושך את הרביזיה.
בצלאל סמוטריץ': אז גם אני מושך את הרביזיה.
בצלאל סמוטריץ': אם אני מושך, אפשר להגיש עוד פעם?
מיקי רוזנטל: על אותו דבר – לא.
דוד ביטן: אי אפשר להגיש עוד פעם.
בצלאל סמוטריץ': אם כן, אני רוצה להצביע על הרביזיה.
בצלאל סמוטריץ': אני רוצה לנמק את הרביזיה.
דוד ביטן: אם אתה מושך, כל אחד אחר יכול.
בצלאל סמוטריץ': הוא ביקש על הצעה אחרת ואני ביקשתי את הרביזיה שלי.
בצלאל סמוטריץ': אני מושך את הרביזיה.
יואב קיש: בוקר טוב לכולם, אני מתכבד לפתוח את הדיון.
יואב קיש: אפתח בכמה מילים שלא קשורות לעניין, אני רואה השמצות ושקרים שטוענים כאילו ועדת הכנסת לא עובדת.
יואב קיש: אז אני אומר בצורה הכי ברורה שוועדת הכנסת עובדת, פועלת.
יואב קיש: אנחנו היום בדיון מאוד חשוב ורגיש, אתמול היה דיון אחר מאוד חשוב ורגיש.
יואב קיש: היו דיונים נוספים על הצעות חוק.
יואב קיש: ועדת הכנסת עובדת ועושה ככל יכולתה לעזור לקואליציה להעביר את סדר היום שלה.
יואב קיש: דבר שני, אנחנו בדיון לא רגיל שלא קורה הרבה בכנסת, אני לא יודע מתי בפעם האחרונה התקיים דיון כזה.
יואב קיש: זה דיון כואב, דיון מצער.
יואב קיש: חברת הכנסת אורלי לוי אבקסיס, שהיא גם ידידה ואני מעריך אותה מאוד ומעריך את הפעילות הפרלמנטרית שלה, נמצאת בצד האחד ובצד השני בקשה של סיעת ישראל ביתנו, סיעה ששותפתה בקואליציה וגם שם יש חברים מאוד טובים ואנשים שאני מאוד מעריך.
יואב קיש: אנחנו נבחן את העניין לגופו של דבר.
יואב קיש: נשמע את הצדדים, יש את הבקשה של חבר הכנסת אילטוב כנציג הסיעה, נשמע את חברת הכנסת לוי מתייחסת לעניין ונצטרך להחליט.
יואב קיש: אני אומר שוב, ההחלטה לא תהיה קלה, מדובר בחברים בבית, זו לא החלטה שנעשית פה כל יום.
יואב קיש: כל מה שלא נעשה, יש לזה משמעות כבדה לעתידה הפוליטי של חברת הכנסת אורלי לוי אבקסיס.
שלי יחימוביץ': לא חייבים להחליט - - -
יואב קיש: אני אומר שזו החלטה כבדה.
יואב קיש: מצד שני אי-אפשר להתעלם מזכויות של סיעה בכנסת והרצון של הסיעה להוביל אג'נדה, אנחנו נבחן את זה.
יואב קיש: נשמע את הדברים ונחליט.
יואב קיש: היה חשוב לי להבהיר את הדברים.
יואב קיש: הדיון הוא עם סדרי דיון מיוחדים.
יואב קיש: מי שנמצא פה כדי להצביע צריך להיות לפחות 50% מזמן הדיון.
יואב קיש: נעשה רישום של השמות ומי שייעדר מהדיון ולא יהיה נוכח ב-50% ממנו, לא יוכל להצביע.
יואב קיש: אני אומר את זה לחברי הכנסת, שיבינו שזו המשמעות.
יואב קיש: נתחיל עם היועץ המשפטי של הכנסת, אחריו נשמע את חבר הכנסת אילטוב כמי שביקש את הדיון בעניין ואחריו תתייחס חברת הכנסת אורלי לוי.
יואב קיש: מי שירצה לדבר מחברי הכנסת, שירשם אצל מנהלת הוועדה.
יואב קיש: בבקשה היועץ המשפטי.
איל ינון: בפני הוועדה מונחת בקשתו של יו"ר סיעת ישראל ביתנו חה"כ רוברט אילטוב, לקבוע כי חברת הכנסת אורלי לוי אבקסיס פרשה מסיעת ישראל ביתנו, בהתאם לסעיף 6א' לחוק-יסוד: הכנסת.
איל ינון: כזכור עם הצטרפותה של סיעת ישראל ביתנו לקואליציה הודיעה חברת הכנסת לוי אבקסיס כי היא אינה מצטרפת לקואליציה וכי תפעל מכאן ואילך על-פי צו מצפונה, כלומר, כי אינה רואה עצמה מחויבת להחלטת הסיעה להצטרף לקואליציה, על כל השלכותיה של החלטה שכזו.
איל ינון: לאור העובדה כי להכרזה על חבר כנסת כפורש ישנן משמעויות מרחיקות לכת לגבי אותו חבר כנסת, הדיון בעניין זה הוא דיון מעין-שיפוטי, שחלים בו סדרי דיון מיוחדים, ובכלל זה זכות טיעון לחבר הכנסת וזכות השתתפות בהצבעה רק למי שנכח בישיבה ולפחות במחצית ממשכה.
איל ינון: החוק אף קובע כי החלטת ועדת הכנסת תתקבל רק לאחר שהוועדה בדקה את העובדות הנוגעות לפרישה ומצאה כי התקיימו דרישות סעיף 6א', כלומר השיקולים לא יכולים להיות אך ורק שיקולים פוליטיים, אלא על ההחלטה להיות מבוססת ועניינית.
איל ינון: אופן יישומו של סעיף 6א' לחוק-יסוד: הכנסת העוסק בפרישה מסיעה, מעורר את השאלה מהו היחס והאיזון הנכון בין היותו של חבר הכנסת שליח של מפלגה וחלק מסיעה בכנסת, לבין היותו נבחר ציבור שרשאי להביע את עמדותיו שלו ולהצביע בהתאם למצפונו והשקפתו.
איל ינון: מתח בסיסי זה הוא מאבני היסוד של המשטר הפרלמנטרי והדבר מוכר היטב לכולכם, כאשר מחד גיסא, חברי הכנסת אינם נבחרים בבחירות אישיות וישירות, אלא במסגרת רשימה המוגשת על ידי מפלגה במטרה לייצגה בכנסת.
איל ינון: גם חלק ניכר וחשוב מהכלים הפרלמנטריים הינם כלים סיעתיים ואינם מצויים בשליטת חבר הכנסת הבודד.
איל ינון: זאת ועוד, כוחה של סיעה, בין אם היא בקואליציה ובין אם היא באופוזיציה, נובע במידה רבה - חבר הכנסת ביטן, פה אתה תהנה לשמוע אותי – נובע במידה רבה מיכולתה להציג חזית אחידה בכנסת, במיוחד בנושאים בעלי חשיבות.
איל ינון: לכן, מצב שבו כל חבר כנסת "עושה שבת לעצמו" ופועל ומצביע באופן שיטתי תוך התעלמות מהחלטות הסיעה, עומד לכאורה בניגוד לכלל המסדר של המערכת הפוליטית-פרלמנטרית שלנו.
איל ינון: מאידך גיסא, לחברי הכנסת, כבודדים, נתונה הזכות החשובה ביותר מבין הזכויות הפרלמנטריות, היא זכות ההצבעה במליאת הכנסת, אותה לא ניתן לשלול, ובסופו של יום הצבעתו של חבר הכנסת, אף אם בניגוד לעמדת סיעתו, היא הצבעה כשרה לכל דבר ועניין.
איל ינון: לצד זכות ההצבעה, קיימים גם לא מעט כלים פרלמנטריים אישיים שאינם תלויים בסיעה.
איל ינון: ומעל לכל אלה עומדת לחבר כנסת זכות היסוד להתבטא באופן חופשי בעניינים פוליטיים, גם אם עמדתו אינה עולה בקנה אחד עם עמדת הסיעה, וכוללת ביקורת נגד הסיעה וראשיה.
איל ינון: על המתח המובנה הזה יש להוסיף שני רציונליים נוספים הרלבנטיים לענייננו, ושאותם ראה המחוקק לנגד עיניו.
איל ינון: השני הוא למנוע את תופעת ה"כלנתריזם", היא תופעת המעבר בין סיעות לצורך קבלת תפקידים והבטחות.
איל ינון: כיצד בחר המחוקק לאזן בין מגמות סותרות אלה, וכיצד הביא לידי ביטוי את שני הרציונליים עליהם עמדנו זה עתה?
איל ינון: מצד אחד, מאפשר החוק לחלק מסיעה המהוֶוה לפחות שליש ממנה להתפלג ולהקים סיעה חדשה.
איל ינון: כך, במצב שבו חלק משמעותי מחברי הסיעה אינו מסכים עם החלטות הסיעה ועם דרכה, יכולים אותם חברים לעזוב את הסיעה ולהקים סיעה חדשה, מבלי שתהיה לכך כל נפקות שלילית כלפיהם.
איל ינון: מצד שני קבע המחוקק את מושג "הפרישה", להבדיל מההתפלגות, ביחס לחבר כנסת בודד או קבוצה של חברי כנסת שאינה מגיעה כדי שליש מהסיעה, הנוקטים פעולות מסוימות כנגד הסיעה ועמדותיה ואינם מתפטרים מהכנסת ומחזירים את המנדט.
איל ינון: על הפורש מוטלות שורה של מגבלות חמורות: הוא לא יוכל להתמודד בבחירות הבאות במסגרת רשימת מועמדים שהגישה מפלגה שהייתה מיוצגת בכנסת היוצאת.
איל ינון: והוא לא יהיה זכאי למימון מפלגות והסיעה ממנה פרש תמשיך לקבל את המימון גם עבורו.
איל ינון: עם זאת, תקנון הכנסת מבטיח את המשך הפעילות הפרלמנטרית השוטפת וקובע כי לחבר כנסת שהוכרז כפורש יהיו כל הזכויות שהתקנון מעניק לסיעה, למעט הזכות להציע אי-אמון.
איל ינון: עתה נשאלת השאלה: מהי פרישה מסיעה?
איל ינון: חוק-יסוד: הכנסת מגדיר פרישה מסיעה כך, ציטוט: "לרבות הצבעה במליאת הכנסת שלא בהתאם לעמדת הסיעה בעניין הבעת אמון בממשלה או אי-אמון בה ואולם הצבעה כאמור לא תיחשב כפרישה אם חבר הכנסת לא קיבל כל תמורה בעד הצבעתו".
איל ינון: כאשר הגדרה בחוק מתחילה במילה "לרבות", יש בכך כדי להבהיר שאין מדובר בסיטואציה יחידה, וכי ייתכנו מקרים נוספים שבהם התנהגותו של חבר הכנסת תיחשב כפרישה.
איל ינון: כיצד נדע מהם אותם מקרים נוספים הנחשבים כעילה להכריז על חבר הכנסת כפורש?
איל ינון: בעניין שלפנינו קשה ללמוד מתקדימים, שכן יש בידינו רק תקדים אחד שבו קיבלה ועדת הכנסת בקשה של סיעה להכריז על אחד מחבריה כפורש בניגוד לעמדתו.
איל ינון: כאשר בשנת 2006, בשלהי הכנסת השש עשרה, הכריזה ועדת הכנסת על חבר הכנסת מיכאל נודלמן כפורש, לאחר שסיעתו, סיעת האיחוד הלאומי - ישראל ביתנו, הביאה בפני ועדת הכנסת רצף של מקרים שבהם פעל נגד סיעתו ובשיתוף עם סיעה אחרת, סיעת קדימה.
איל ינון: הפנייה אז לוועדת הכנסת פירטה מסכת ארוכה של מעשים שבהם ראתה הסיעה בהתנהגותו של חבר הכנסת נודלמן משום פרישה.
איל ינון: באותו מקרה טענה הסיעה כי חבר הכנסת נודלמן הצביע בניגוד לעמדתה ובהתאם לרצונו של ראש הממשלה דאז בהצבעות רבות מאד, חלקן בנושאים מהותיים מאד.
איל ינון: הסיעה צרפה לפנייתה פירוט של 28 הצבעות אי-אמון, במשך תקופה של שנה וחצי, בנושאים שונים, שבהן הצביע חבר הכנסת נודלמן בניגוד לאופן שבו הצביעו יתר חברי הסיעה.
איל ינון: עוד צוין בפנייה, כי חבר הכנסת נודלמן ביקש לא להיות מוזמן לישיבות הסיעה העוסקות בעניינים פוליטיים ופרלמנטריים.
איל ינון: חבר הכנסת נודלמן הגיש ערעור לבית המשפט המחוזי על החלטת ועדת הכנסת, אולם הערעור נדחה והוא התפטר מהכנסת מיד לאחר מכן כדי שלא יחולו עליו אותן סנקציות שחלות על פורש, והוא אכן נבחר בכנסת השבע-עשרה מטעם סיעת קדימה.
איל ינון: התקדים, אף שהוא בודד, בכל זאת מקדם אותנו במובן זה שהוא מצביע על מבחן שהוא שילוב בין איכות לכמות.
איל ינון: כלומר, שהפעולות הננקטות על ידי חבר הכנסת הן משמעותיות, ושהן ננקטות לאורך זמן.
איל ינון: מעבר למבחן הכמותי והאיכותי האמור, כלל בסיסי בפרשנות החקיקה הוא, שככל שהסנקציות חמורות יותר, ויש בהן פגיעה בזכויות יסוד, מתחייבת פרשנות מצמצמת לסעיף שבגינו מוטלות הסנקציות.
איל ינון: בהקשר זה אבקש לציין כי היו מקרים, אמנם לא רבים, בשנים האחרונות שבהן סיעות ביקשו להכריז על חברים כפורשים ובכל אותם מקרים לא סברנו כי מתקיימים המבחנים המשפטיים לקביעה כי חבר הכנסת פרש מסיעתו וועדת הכנסת קיבלה את עמדתנו בכל אותם מקרים.
איל ינון: ומכאן למקרה שבפנינו - האם המקרה של חה"כ אורלי לוי-אבקסיס עונה על המבחנים והרציונליים עליהם עמדנו עכשיו?
איל ינון: עמדתי היא כי מקרה זה עומד במבחנים הכמותיים והאיכותיים הנדרשים לצורך הפעלת סעיף 6א', כלומר אכן חברת הכנסת לוי-אבקסיס לאורך תקופה של מספר חודשים מתנהלת בכנסת באופן עצמאי ובמנותק מסיעת ישראל ביתנו, מצביעה בהצבעות רבות ומשמעותיות שלא לפי עמדת הסיעה ואינה רואה את עצמה מחויבת להחלטות הסיעה ולמשמעת הקואליציונית.
איל ינון: כאן המקום לציין כי אמנם הבקשה נוקבת ב-177 הצבעות ככאלה שבהן הצביעה חברת הכנסת לוי-אבקסיס בניגוד לעמדת הסיעה, אולם בדיקה של פירוט ההצבעות מעלה שרבות מהן עוסקות באותו נושא.