GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יורם אסידון: משרד האוצר מנסה היום לבצע הפרטה, שניתן להגדיר אותה כהפרטה פרועה ומונע ממקורות להתחיל את מתקן ההתפלה כי הוא רוצה שזה יהיה מופרט.
יורם אסידון: הבקשה שלנו היא להתייחס להיבטים הכלכליים, לנושא של ההפרטה והאם מוצר תשתית כמו מים צריך להיות תחת קריטריונים של כלכלה חופשית.
אליעזר כהן: אני מצטער מאד אבל אני מתייחס רק למה שיתבצע יותר מהר.
אליעזר כהן: השיקול הכלכלי צריך להיות משני היום.
מיכל בר-אילן: אנחנו נמצאים כאן משום שדוד מגן הזמין אותנו וכבר כאשר נעשתה עבודת ההכנה על ידי חבר הכנסת מגן בתחילת הגשת הרעיון והבקשה לוועדת החקירה, הוא פנה אלינו ואנחנו התחלנו לספק את החומרים.
מיכל בר-אילן: אנחנו הקמנו צוות בתוך הממ"מ, שמורכב מכלכלן ועורך דין שכבר מתחילים לטפל בנושא ואוסף חומרים מזה כחודשיים.
מיכל בר-אילן: אנחנו מוכנים לספק את כל התמיכה המחקרית לוועדה.
יוסי כץ: תודה רבה לך.
יוסי כץ: אני חושב שזה מחוייב המציאות ואני מבקש מחבר הכנסת מגן, שאמור לעמוד בראש הוועדה, להיות בקשר עם הממ"מ.
מיכל בר-אילן: היוזמה לקשר היתה שלו.
יוסי כץ: גם לצורך התפקוד השוטף של הוועדה, כי יש לנו כלים אצלנו בבית וודאי שכדאי לעשות בהם שימוש.
אדוארד בלאו: האם ועדת חקירה פרלמנטרית יכולה, בסופו של דבר, להוציא תחת ידיה הצעת חוק, שדינה יהיה כהצעת חוק של ועדה?
ארבל אסטרחן: אין בכנסת הצעות חוק של ועדות אלא רק בנושאים מאד ספציפיים.
אריה האן: כל חבר כנסת יכול להציע הצעת חוק.
יוסי כץ: אני אתן עדיפות לעניין הזה ואני חושב שהפעילות הזאת חשובה ביותר.
יוסי כץ: אני מבקש להוסיף לכתב הסמכויות של הוועדה שיהיה כתוב: לרבות קביעת מחירי המים בתעשיה.
אליעזר כהן: אדוני היושב ראש, בשבוע הבא אני מגיש הצעת חוק לרשות מים לישראל.
דוד לב: נדמה לי שלעניין מחירי המים יש ועדה משותפת כספים-כלכלה, שקובעת את המחיר.
יוסי כץ: אני לא מציע לקבוע מחיר מים אלא לחקור האם זה בסדר או לא בסדר שהתעשיה משלמת מחיר כזה והחקלאות משלמת מחיר כזה וכו'.
ארבל אסטרחן: צריך לקרוא את הסמכויות ולאשר אותן.
יוסי כץ: הוועדה הפרלמנטרית תמנה את ההרכב שקראתי, כאשר נציג הליכוד ייקבע בין היושב ראש המוצע דוד מגן לבין חבר הכנסת זאב בוים, יושב ראש סיעת הליכוד.
יוסי כץ: סמכויותיה ותפקידיה של הוועדה הם: א.
יוסי כץ: לחקור מה הן הסיבות שגרמו למשבר העמוק במשק המים.
יוסי כץ: לקבוע אלו פעולות ומחדלים גרמו למשבר.
יוסי כץ: לקבוע מי הגורמים האחראים למשבר.
יוסי כץ: להמליץ על פעולות דחופות לצעדי חירום.
יוסי כץ: לבחון הצעות המבוססות על הקמת מתקני התפלה, השבת מי קולחין לחקלאות, קביעת מחירים כלכליים לרבות קביעת מחירי המים בתעשיה וחינוך לשימוש נכון במים.
יוסי כץ: להמליץ על פתרונות לטווח הארוך ובהם תיקוני חקיקה.
יוסי כץ: נגד - אין
יוסי כץ: אני מברך אותך ואני אביא את זה למליאת הכנסת.
יוסי כץ: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכנסת ומבקש לאשר את נציג הליכוד, חבר הכנסת אברהם הירשזון, כחבר בוועדת החקירה הפרלמנטרית לנושא משק המים.
יוסי כץ: בנוסף לכך ברצוני לציין כי חבר הכנסת דהאמשה ביקש להיות חבר באותה ועדה - - -
ארבל אסטרחן: אי אפשר שבוועדה יכהנו יותר משבעה חברים.
אבשלום וילן: נציג מרצ לא היה בדיון שהתקיים בנושא הזה, דיברתי על כך עם חבר הכנסת דוד מגן, מלבד זאת אני מבקש להעיר הערה כללית והיא, אני חושב שחסרה בוועדה אישה.
אבשלום וילן: לא יכול להיות שתוקם ועדה כמו זאת שאנחנו מדברים עליה, בת שבעה חברים, שלא תכהן בה אף אישה .
אבשלום וילן: כאמור, זכותנו לבדוק את העניין בתוכנו ולומר מי יהיה הנציג שלנו בוועדת החקירה הפרלמנטרית לנושא משק המים.
יוסי כץ: אני מבקש לומר לכם שנעשה ניסיון מכוון לבחור בשבעה חברים שאינם מייצגים סקטור תעשייתי או חקלאי או כל סקטור אחר שיש לו נטייה ישירה לנושא המים.
יוסי כץ: אתם תחליטו מה שתחליטו אבל אני מעדיף להעביר את העניין עוד היום במליאת הכנסת.
יוסי כץ: צריך לקחת בחשבון שההרכב נבחר במיוחד כפי שהוא נבחר, אני לא אכנס לפרטי הפרטים שלו, מכל מקום נעשה פה ניסיון אמיתי להתייחס לנושא הזה בצורה כזאת ואינני רוצה להרחיב את הדיבור על כך.
דוד טל: אדוני יושב ראש הישיבה, האם אתה רומז לנגיעה אישית של - - -
יוסי כץ: חס וחלילה.
אבשלום וילן: ההנמקות כפי ששמענו, יותר מסוכנות.
אבשלום וילן: מה שיושב ראש הישיבה אמר לפני דקות ספורות נחשב להרבה יותר חמור, זאת אומרת שמי שהוא, במקרה, חקלאי, לא יכול לטפל בעניין מים, זה דבר חמור - - -
דוד טל: אחרי ששמענו אתמול דברים על האיחוד האירופי - - -
יוסי כץ: לא הייתי צריך לומר את הדברים שאמרתי, אני מתנצל על כך, יחד עם זאת אני מבקש לציין בפניכם שיש לי בעיה אמיתית שכן בשעה אחת עשרה אני צריך לנעול את הישיבה הזאת ואם רוצים שאני אביא את הבקשה למליאת הכנסת בשעה אחת עשרה וחצי - אני חייב לסיים את העניין הזה עד שעה אחת עשרה.
יוסי כץ: חבר הכנסת אילן גילאון סיכם את הנושא עם חבר הכנסת דוד מגן ואני מעביר את רשות הדיבור לחבר הכנסת מגן.
דוד מגן: דיברתי עם כל מי ששמותיהם מופיעים בהצעה של ועדת הכנסת לכהן כחברים בוועדת החקירה הפרלמנטרית לנושא משק המים, פרט לנציג הליכוד.
דוד מגן: דיברתי עם חבר הכנסת אילן גילאון, אמרתי לו שיש לי הרגשה שגם חבר הכנסת אבשלום וילן יהיה מעוניין להיות חבר בוועדה הזאת והצעתי לו וביקשתי ממנו לסכם את הדברים ביניהם.
דוד מגן: מאז לא שמעתי דבר וחצי דבר.
דוד טל: אבל חבר הכנסת אבשלום וילן "נגוע"; הוא חקלאי.
אבשלום וילן: אם חברת הכנסת ענת מאור תהיה חברה בוועדה – אין בעיה.
דוד מגן: החלטת ועדת הכנסת, על פי סעיף 97, מגבילה את הוועדה שתיבחר רק לשבעה חברים בהתחשב בהרכב הסיעות.
דוד מגן: פסחנו על סיעת שינוי שלה יש שישה נציגים, אמרתי זאת גם אתמול בישיבה שקיימנו - - -
יוסי כץ: מאחר ואנחנו מוגבלים לשבעה חברים אני מבקש שתסמיכו אותי לדבר עם חבר הכנסת זבולון אורלב שמכהן כיושב ראש ועדה בכנסת.
יוסי כץ: אני לא יודע אם העניין הזה בוער בעצמותיו, מכל מקום אני אציע לו להתחלף עם חבר הכנסת דהאמשה.
דוד מגן: אני אשמח מאד.
יוסי כץ: אני לא רוצה להכניס שינוי בהחלטה אבל אם חבר הכנסת אורלב יסכים לוותר – תסמיכו אותי להחליף אותו בחבר הכנסת דהאמשה.
יוסי כץ: האם הצעתי זאת מקובלת עליכם?
יוסי כץ: אני מבין שכן.
יוסי כץ: נעבור לסעיף הבא בסדר יומנו - בקשת חברת הכנסת ענת מאור לשחרור הצעת חוק הבטחת עמידות מבנים בפני רעידות אדמה, התשס"א-2001, מחובת הנחה מוקדמת על שולחן הכנסת, לפני הקריאה הטרומית.
אבשלום וילן: דיברתי בטלפון עם חבר הכנסת אילן גילאון והוא אמר לי שהוא מוכן להתחלף אתי בוועדת החקירה הפרלמנטרית לנושא משק המים.
יוסי כץ: אם כך חבר הכנסת וילן יחליף את חבר הכנסת אילן גילאון בוועדת החקירה הפרלמנטרית לנושא משק המים.
יוסי כץ: זאת פריווילגיה של סיעת מרצ.
יוסי כץ: אני מעמיד להצבעה את הבקשה להחליף את חבר הכנסת אילן גילאון שהיה אמור להיות חבר בוועדת החקירה הפרלמנטרית לנושא משק המים, בחבר הכנסת אבשלום וילן.
יוסי כץ: בקשת חברת הכנסת ענת מאור לשחרור הצעת חוק הבטחת עמידות מבנים בפני רעידות אדמה, התשס"א-2001, מחובת הנחה מוקדמת על שולחן הכנסת, לפני הקריאה הטרומית
יוסי כץ: רשות הדיבור לנציג הממשלה, מר אייל זנדברג.
ענת מאור: האם אני לא צריכה להציג, קודם, את הבקשה?
ענת מאור: חברות וחברי הבית, אני רוצה לומר לכם מההתחלה שאם הנושא הזה לא יעבור בהסכמה – אני אבקש לא להצביע.
ענת מאור: אגב, אני לא מבינה את הנוהל לפיו המשרד מתחיל להסביר למה הוא נגד מבלי לשמוע את הנימוקים בעד.
ענת מאור: הבקשה לשחרור הצעת חוק הבטחת עמידות מבנים בפני רעידות אדמה, מחובת הנחה מוקדמת על שולחן הכנסת, עוסקת בנושא חשוב מאד, במצב שאין היערכות של כל ממשלות ישראל, וזה לא עניין פוליטי.
ענת מאור: את הדבר הזה קבע דוח מבקר המדינה, לא ועדה של הכנסת.
ענת מאור: הוועדה שבראשותי קיימה חמש ישיבות, שתיים מהן עם הוועדה לענייני ביקורת המדינה ולפני שבוע קרה מה שקרה בתוך הכנסת, אני מבקשת שתסתכלו על העמוד האחרון ותבינו כי הצעת החוק היא לזכרו של פרופסור יעקב גליק, מדוע?
ענת מאור: כיוון שהוא נאבק על הרעיון הזה כל הזמן, לא רק בישיבה האחרונה.
ענת מאור: הצעת החוק הזאת עובדה למעשה בשנת 1993 עוד כשעוזי ברעם היה שר הפנים אבל משום מה לא מעלים אותה לא בממשלות ולא בכנסת ולכן והמצב הוא באמת מצב של חוסר היערכות לרעידות אדמה.
ענת מאור: הכנסת תיטיב לעשות - - -
אברהם רביץ: מה הבהילות?
ענת מאור: אנחנו כבר מדברים על יציאה לפגרה - - -
אברהם רביץ: אחרי הפגרה.
יוסי כץ: אני מבקש לדעת האם זאת הצעת החוק היחידה שעוסקת בנושא הזה?
קריאה: לחבר הכנסת נודלמן יש הצעת חוק כזאת.
נעמי חזן: יושב ראש הוועדה שאל שאלה, אם קיימת הצעת חוק אחרת באותו נושא, ואני לא שמעתי את התשובה.
נעמי חזן: אני מעוניינת מאד לשמוע את התשובה.
זאב בוים: לחבר הכנסת נודלמן יש הצעת חוק כזאת.
יוסי כץ: הבנתי שהיא אמורה לעלות היום על סדר היום.
יוסי כץ: אני מבקש לברר את העניין.
אברהם הירשזון: הערה לסדר; חברת הכנסת ענת מאור אמרה, ברוב הגינותה כי רבה, שבמידה והצעת החוק הזאת לא תעבור כקונצנזוס, היא מבקשת לא להעלות את בקשתה לשחרור הצעת החוק מחובת הנחה מוקדמת על שולחן הכנסת.
אברהם הירשזון: אני מבין שהקואליציה מתנגדת, לכן אפשר לסיים את הדיון.
יוסי כץ: יש הצעת חוק כוננות לרעידת אדמה משנת 99, של חבר הכנסת נודלמן וקבוצת חברי כנסת - - -
ענת מאור: אני שמחה לשמוע זאת.
ענת מאור: לא ידעתי עליה.
יוסי כץ: לידיעתכם, בכוונתי להביא לוועדת הכנסת שינוי בתקנון הכנסת לגבי שחרור מחובת הנחה.
יוסי כץ: הגעתי למסקנה, בעקבות הטעות שאני עשיתי, אני מודה שנהגתי שלא כדין מבחינה ציבורית בכך שהבאתי את נושא הקזינו לפטור מחובת הנחה ותודה לאל שחברי הכנסת, בהצבעתם, מנעו ממני את התקלה.
יוסי כץ: מכל מקום הגעתי למסקנה שצריך להגביל את עניין הפטור מחובת הנחה על שולחן הכנסת, וההצעה שאני מתכוון להביא בפניכם היא שרק אם מחצית מחברי הוועדה – 13 חברים, יתמכו בהצבעתם בפטור מחובת הנחה על שולחן הכנסת, רק אז אנחנו נאשר אותו.
יוסי כץ: הנושא הראשון בסדר יומנו עניינו הצעה לתיקון התקנון בדבר הגדלת מספר החברים בוועדת חקירה פרלמנטרית.
יוסי כץ: האם יש מישהו מבין החברים שמתנגד להגדיל את מספר החברים?
יוסי כץ: על פי התקנון, מספר החברים בוועדת חקירה פרלמנטרית הוא שבעה - - -
ארבל אסטרחן: או שוועדה ועדה קיימת ממונה לוועדת חקירה פרלמנטרית או שאם מקימים ועדה חדשה – מספר החברים בה לא יעלה על שבעה.
זהבה גלאון: אדוני יושב ראש הישיבה, כיוון שאני פניתי אליך בעניין הזה אני מבקשת לנמק - - -
יוסי כץ: רק רגע, לא הבנתי את דברי היועצת המשפטית שלנו.
ארבל אסטרחן: כאשר מקימים ועדת חקירה פרלמנטרית קיימות שתי אפשרויות; או למנות את אחת הוועדות הקבועות, או להקים ועדה חדשה שמספר חבריה לא יעלה על שבעה, ובניהם המציע.
יוסי כץ: יש שתי ועדות חקירה פרלמנטריות; אחת בראשותה של חברת הכנסת זהבה גלאון והשנייה בראשות חבר הכנסת דוד מגן - - -
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: יש עוד אחת; הוועדה של חבר הכנסת אבשלום וילן.
יוסי כץ: אם ועדת חקירה פרלמנטרית בת שבעה חברים יכולה לכהן כוועדת חקירה פרלמנטרית, מדוע שלא נאפשר הקמת ועדת חקירה פרלמנטרית בת תשעה חברים?
יוסי כץ: נראה לי שזה היינו הך.
זהבה גלאון: אני מבקשת להעמיד אותך על הבעייתיות שבהצעתך; חברי כנסת מכהנים בו זמנית במספר ועדות ואז מתקבלת סיטואציה מביכה למדיי.
זהבה גלאון: אני מזמינה אורחים להופיע בפני הוועדה שלי וכשמתקיים הדיון מסתבר שאין בישיבה חברי ועדה.
יוסי כץ: אני מעמיד להצבעה את ההצעה להרחיב את מספר חברי ועדת החקירה הפרלמנטרית, כדי שהיא תמנה בין שבעה לתשעה חברים.
יוסי כץ: תשעה חברים לא יהיו חובה.
ארבל אסטרחן: תשעה יהיו המקסימום.
יוסי כץ: עד תשעה חברים.
יוסי כץ: כאמור, אני מעמיד להצבעה את ההצעה, נא להצביע.
ארבל אסטרחן: להזכירכם, מדובר על פרוצדורה של תיקון התקנון.
ארבל אסטרחן: הדבר הזה לא יעשה מיידית.
זאב בוים: דיברנו על הוצאת חבר מוועדת החקירה הפרלמנטרית לעניין המים כדי להכניס את חבר הכנסת דהאמשה.
יוסי כץ: העניין הזה לא מופיע בסדר היום כיוון שהתקנון טרם תוקן.
יוסי כץ: רק אחרי שהוא יתוקן – נוכל להוסיף לרשימת חברי ועדת החקירה הפרלמנטרית לעניין המים את חבר הכנסת דהאמשה.
יוסי כץ: אגב, הכוונה היא להוסיף שני חברים לאותה ועדת חקירה פרלמנטרית.
יוסי כץ: נעבור לנושא הבא בסדר יומנו - קביעת מסגרת הדיון להצעות להביע אי אמון בראש הממשלה.
יוסי כץ: קביעת מסגרת הדיון להצעות להביע אי אמון בראש הממשלה
יוסי כץ: סיעות מרצ וחרות הגישו ליושב ראש הכנסת הצעות להביע אי אמון בראש הממשלה בשל: א' – דוח הכנסות המדינה המצביע על פערי שכר מפליגים (מרצ); ב' - תכניתה המדינית של הממשלה ביחס להתיישבות ביש"ע (חרות).
יוסי כץ: ועדת הכנסת מציעה לקיים מסגרת בת חמש דקות להודעות סיעות.
יוסי כץ: מה דעתך, חבר הכנסת בוים?
זאב בוים: אני מציע לקיים דיון סיעתי בן חמש דקות.
יוסי כץ: אני מעמיד להצבעה את ההצעה הזאת.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: הודעות סיעות במסגרת של חמש דקות.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: הצבעה ההצעה אושרה.
יוסי כץ: נעבור לנושא הבא בסדר יומנו – הצעת חוק חסינות חברי הכנסת, זכויותיהם וחובותיהם (תיקון מס' 26)(משלוח דואר מחוץ לבניין הכנסת), התש/ס"א-2001 – קריאה ראשונה.
יוסי כץ: הצעת חוק חסינות חברי הכנסת, זכויותיהם וחובותיהם (תיקון מס' 26)(משלוח דואר מחוץ לבניין הכנסת), התשס"א-2001, קריאה ראשונה
יוסי כץ: רשות הדיבור לגב' ארבל אסטרחן, היועצת המשפטית של הוועדה.
ארבל אסטרחן: מדובר על הצעת חוק מטעם הוועדה שעברה קריאה ראשונה וכוונתה היא לאפשר לחברי הכנסת לשלוח מכתבים פטורים מתשלום במסגרת המגבלות הקיימות היום, זאת אומרת בתחומי הארץ ולמטרות של מילוי תפקידם, גם אם המשלוח לא נעשה מתוך משכן הכנסת.
החסינות קובע: בפועל נקבעה מכסה של 15 אלף מכתבים לשנה ועכשיו מוצע לקבוע שלא כל מכתב יהיה פטור מתשלום, זאת אומרת מוצע למחוק את המילה: כל, כי בפועל זה לא כל מכתב אלא רק מכסה מסויימת של מכתבים, ולהוסיף פסקה חדשה שלשונה: "על אף הוראות פסקה (1), רשאית ועדת הכנסת לקבוע כי מתוך המכתבים שעליהם חלה הוראת אותה פסקה, יהיו פטורים מתשלום מספר מכתבים, כפי שתקבע ובהתאם לתנאים שתקבע, אף אם נשלחו מחוץ לבנין הכנסת.
החסינות קובע: ".
יוסי כץ: להצעה הזאת לא היתה התנגדות - - -
אנה שניידר: זה אומר שלאחר שהחוק יתקבל, ועדת הכנסת תצטרך לקבל החלטה מה יהיה אחוז המכתבים, מתוך 15 האלף, - - -
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: דיברנו על 5%.
אנה שניידר: דובר גם על בולים מיוחדים - - -
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אנחנו נמצאים בקשר עם רשות הדואר בכל מה שנוגע לנושא הזה, ונקבע את הטכניקה המתאימה לצורך מילוי הסעיף הזה.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: תהיינה מעטפות מבויילות שחברי הכנסת יקחו אותן מכאן והכל יבוא על מקומו בשלום.
יוסי כץ: אני מעמיד להצבעה את הבקשה לאשר את הצעת החוק לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.
אפי אושעיה: אני מבקש לשאול שאלה טכנית; מדוע אתם מדברים על טכניקה כל כך מסורבלת?
אפי אושעיה: חבר כנסת יכול לקנות בולים, להמציא לגביהם קבלה - - -
יוסי כץ: חברי הכנסת יקבלו מעטפות מבויילות - - -
נעמי חזן: ההצעה איננה הגיונית - - -
יוסי כץ: חברת הכנסת חזן, את ירושלמית לכן אינך אובייקטיבית בכל מה שקשור לנושא הזה.
נעמי חזן: אני התנגדתי לחוק הזה בעבר, אני אמשיך להתנגד לו, ואני אצביע נגדו.
נעמי חזן: להזכירכם, 52 שנה לא היו לנו מכוניות, לא היו פקסים, חברי הכנסת הצליחו - - -
זאב בוים: בהקשר הזה של הדברים אני מבקש להביא לידיעתכם משהו שקרה.
זאב בוים: אתמול שלחתי את העוזר הפרלמנטרי שלי מהשפלה לירושלים לשלוח מעטפות לאיזשהו מפגש פוליטי שאמור להתקיים ביום חמישי - - -
אנה שניידר: מדובר על כך שחברי הכנסת יקבלו פעם בשנה 5% עבור משלוח דואר מחוץ לבניין הכנסת.
יוסי כץ: מדובר על כמות מוגבלת, ועל שירות פרלמנטרי יעיל יותר - - -
אפי אושעיה: זה עניין טכני; מה הבעיה?
יוסי כץ: בדיוק, הוא עונה על דרישות יומיומיות, והוא לא מוסיף אף לא אגורה אחת מעל המכסה שנקבעה בחוק.
יוסי כץ: לידיעתכם, המגבלות שאנחנו מטילים, אשר קשורות בעניין הזה, תבטחנה שרק חברי הכנסת יעשו בנושא הזה שימוש, ולא אף אחד אחר.
יוסי כץ: כאמור, ההצעה אושרה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.
יוסי כץ: הצעה לתיקון תקנון הכנסת בדבר תרגום אמנות בין לאומיות מאנגלית לעברית
יוסי כץ: בעקבות הסכם וואי התעורר ויכוח סוער באשר לשאלות אם הוא תורגם לעברית או לא, האם הנוסח האנגלי הונח בפני חברי הכנסת, מכל מקום העניין הזה עורר סערת רוחות גם בכנסת וגם מחוצה לה ולכן יזמתי, יחד עם מספר חברי כנסת, הצעת חוק שמטרתה להביא כדי כך שאם תהיה אמנה בין לאומית, בעצם הכוונה שלי היתה להסכם מדיני ולא לכל אמנה בין לאומית, היא תתורגם לעברית.
יוסי כץ: כוונתי היא לכך שהסכמים מדיניים שבאים לכנסת לאישור – ראוי שיתורגמו לעברית כדי שחברי הכנסת לא יצטרכו להצביע על נוסח אנגלי אלא על נוסח עברי שזאת השפה הרשמית שלנו.
יוסי כץ: כאמור, הגשתי הצעת חוק, ותגובת הממשלה היתה שאכן ראוי להסדיר את העניין הזה בתקנון הכנסת ולא בחקיקה.
יוסי כץ: אני מבין שהנוסח שהונח על שולחננו תואם עם משרד המשפטים ועם משרד החוץ - - -
אסתר אפרת: הוא לא תואם עם משרד החוץ.
יוסי כץ: רשות הדיבור ליועצת המשפטית של הוועדה, גב' ארבל אסטרחן.
ארבל אסטרחן: מדובר על הוספת פרק לתקנון הכנסת בזה הלשון; "סעיף 97ח.
ארבל אסטרחן: הסכם עם גורם חוץ, המונח על שולחן הכנסת לצורך אישור הכנסת, יונח על ידי הממשלה בשפות בהן נעשה ההסכם וכן בתרגום לעברית, אלא אם כן אישרה ועדת הכנסת, מטעמים מיוחדים, כי ההסכם יונח רק בחלק מהשפות בהן נעשה או כי ההסכם לא יתורגם לעברית או יתורגם בחלקו כפי שתורה הוועדה.
ארבל אסטרחן: לפי הנוהג הנושא הזה לא מעוגן כיום בחקיקה אם כי הסכמים בעלי חשיבות מובאים לאישור הכנסת.
ארבל אסטרחן: בחלק מהמקרים צורף להסכמים תרגום לעברית, במקרים מסויימים לא צורף תרגום לעברית, והמטרה של ההצעה היא, בעצם, - - -
זאב בוים: תמיד ההסכמים מונחים על שולחן הכנסת בשפה זרה?
ארבל אסטרחן: גם בעברית.
ארבל אסטרחן: בהרבה מהמקרים גם בעברית.
זאב בוים: אני מבין שאין מצב כזה שההסכמים מונחים על שולחן הכנסת רק בשפה זרה?
ארבל אסטרחן: אני חושבת שלא אבל כדאי לשאול את השאלה הזאת את נציג משרד המשפטים.
אסתר אפרת: עניין אמנות נוגע למשרד החוץ - - -
נעמי חזן: מה שמוזר בהצעה הוא שכאילו אנחנו מתירים להניח את ההסכמים שלא בשפה המקורית וזה לא בא בחשבון משום שהנוסח המחייב - - -
יאיר פרץ: הנוסח המחייב הוא הנוסח המקורי.
ארבל אסטרחן: הנוסח המקורי מונח תמיד בפני חברי הכנסת אבל הכוונה בהצעה לתיקון תקנון הכנסת היא לחייב את הממשלה להניח בפני חברי הכנסת נוסח בעברית.
ארבל אסטרחן: זה אמור להיות הכלל.
ארבל אסטרחן: הסיפא של ההצעה מדברת על סייגים מסויימים שבהם ועדת הכנסת תוכל לדון ולהחליט שלא יונח תרגום בעברית בפני חברי הכנסת או שרק חלק מההסכם או ההסכמים יתורגמו לעברית.
ארבל אסטרחן: מדוע זה נחוץ?
ארבל אסטרחן: כי ייתכן מצב שהזמן קצר מדי ולא מספיקים לתרגם את ההסכם או שיש הסכם ארוך מאד עם כל מיני נספחים טכניים, מסורבלים, שלא חייבים להניח את התרגום שלהם בעברית בפני חברי הבית.
ארבל אסטרחן: כאמור, העניין הזה לא ניתן לשיקול דעתה של הממשלה אלא לשיקול דעת ועדת הכנסת.
לבכם למילים: יכולה להתעורר בעיה טכנית, לדוגמה אם רוצים לאשר את ההסכם בדחיפות מירבית ולא יספיקו לתרגם את כולו לעברית אז יהיה מוזר מאד לומר שהכנסת לא אישרה הסכם מדיני כיוון שאיזשהו מתרגם לא הספיק לעשות את העבודה.
לבכם למילים: כיוון שכך נותנים סמכות לוועדת הכנסת, שיקול דעת, זה הכל.
לבכם למילים: הכלל לא משתנה.
יוסי כץ: כל האמנות הבין לאומיות שמניחים על שולחננו נכללות - - -
בועז אורן: לא לצורך אישור.
בועז אורן: רק לידיעה.
נעמי חזן: לא רק לידיעה.
נעמי חזן: לחבר כנסת יש שבועיים בהם הוא יכול לבקש לקרוא את האמנה ואפילו לערער עליה.
נעמי חזן: זה שחברי הכנסת לא מנצלים את הזכות הזאת – זה כבר סיפור אחר.
יוסי כץ: האם לנציגת משרד החוץ יש הערות?
אסתר אפרת: שמי אסתר אפרת, ואני מנהלת המחלקה למשפט כללי, שהוא חלק מהלשכה המשפטית של משרד החוץ.
אסתר אפרת: קודם כל אני מבקשת לציין שלנו נודע על ההצעה הזאת רק אתמול.
אסתר אפרת: שמעתי בצורה מוזרה ביותר שמשהו תואם עם משרד החוץ ועל כך אני מבקשת לומר ששום דבר לא תואם אתנו - - -
יוסי כץ: הוזמנתם לישיבה הזאת עוד ביום רביעי.
סיגל קוגוט: הנוסח הועבר ביום שלישי - - -
יוסי כץ: אני לא יודע מה קרה אצלכם, מכל מקום מנהלת הוועדה שלנו אומרת לי שעוד ביום רביעי היא הזמינה את נציג משרד החוץ לישיבה הזאת.
יוסי כץ: ההזמנה נמסרה לאלן בייקר.
אסתר אפרת: כאמור, העניין הזה לא תואם ולא סוכם אתנו ונודע לנו עליו רק אתמול.
אסתר אפרת: אני מבקשת לומר בהקשר הנושא הנדון מספר דברים; אכן היתה הצעת חוק בעניין הזה בעבר ומשרד החוץ התנגד לה.
אסתר אפרת: הסיבות שמשרד החוץ התנגד להצעה הזאת, בין היתר, היה בגלל הנוסח האומר: שיחוקק חוק לאישור אמנות בין לאומיות על ידי הכנסת ייקבע הנוהל להבאתם של האמנות המצויינות בחוק, לאישור הכנסת.
אסתר אפרת: כפי שכבר נאמר כאן, לא כל אמנה מובאת לאישור הכנסת, על כל פנים לא על זה נכלול, בין השאר, קביעה לגבי השפות בהן תוגשנה האמנות לאישור הכנסת, זה מה שאמרנו בזמנו ובעניין הזה עמדתנו לא השתנתה כלל ועיקר.
אסתר אפרת: הסדר הנכון של הדברים צריך להיות קודם החוק ורק אחר כך הנוהל כיוון שאחרת מקדימים את העגלה לפני הסוסים.
אסתר אפרת: עדיין אין החלטה באיזה מקרים אמנות חייבות להיות מובאות לאישור הכנסת.
אסתר אפרת: עד היום הדבר הזה נעשה אך ורק בגלל נוהל שאיננו מחייב.
אסתר אפרת: זאת אומרת מי שאחראי על אמנות בין לאומיות במערכת המשפטית, במשפט הישראלי כפי שהוא קיים היום, זאת הממשלה ומי שהוא נציג הממשלה, מי שממונה על אמנות בין לאומיות בממשלה הוא משרד החוץ לגבי כל האמנות הבין לאומיות.
אסתר אפרת: מקובל שכל אמנה מונחת על שולחן הכנסת, ולאישור הכנסת מובאות אמנות בודדות ואך ורק לפי שיקול דעת הממשלה.
אסתר אפרת: אם יהיה חוק בעתיד או שאתם עובדים על חוק, - - -
יוסי כץ: אני לא בטוח שזה המצב המשפטי הנכון.
יוסי כץ: פורמלית אולי את צודקת אבל אם מחר ייחתם הסכם עם הפלסטינאים, לדוגמה, או עם סוריה, - אני לא בטוח שמה שאת אומרת נכון.
יוסי כץ: אני כמעט בטוח שממשלת ישראל תחוייב על ידי בג"ץ או על ידי - - -
ארבל אסטרחן: יש הנחיות של היועץ המשפטי לממשלה - - -
אפי אושעיה: אדוני יושב ראש הישיבה, העניין הזה של אישור הכנסת בא לידי ביטוי בפעם הראשונה על ידי מנחם בגין לא באמצעות חוק או הנחיות של היועץ המשפטי לממשלה אלא מתוך רצון טוב וזה נוהג שהשתרש והפך להיות נוהל קבוע.
אפי אושעיה: גם אם מבחינה משפטית לא כתוב בחוק כך או אחרת – היום מביאים כל דבר כזה לאישור.
אנה שניידר: אני מסכימה עם משרד החוץ שאולי הדרך הטובה היתה צריכה להיות שקודם כל יהיה חוק ולאחר מכן תהיינה הוראות בתקנון אבל לדעתי אין שום מניעה שהכנסת תסדיר בתקנון את העניין לגבי אותן אמנות שהממשלה מביאה לאישור – שלא תובאנה בשפות שחברי הכנסת אינם מבינים אותן והם לא ידעו מה לאשר.
אנה שניידר: אני לא רואה סתירה בכך שהיום יוכנסו לתקנות הוראות ובמקביל, אם תהיה חקיקה – התקנון ייקח אחר כך בחשבון כל מה שיאמר בחוק.
יוסי כץ: רשות הדיבור לנציגת משרד המשפטים.
סיגל קוגוט: נמצאים כאן האנשים מהמחלקה הבין לאומית של משרד המשפטים שאני מציעה להעביר אליהם את רשות הדיבור.
בני רובין: תומכים.
נעמי חזן: יש לי מספר שאלות שקשורות לנושא הנדון; עד כמה שידוע לי מה שאמר חבר הכנסת אפי אושעיה, נכון.
נעמי חזן: זאת אומרת שאין חובה להביא איזושהי אמנה לאישור הכנסת.
נעמי חזן: זה שמנחם בגין ואחר כך רבין, נתניהו ואחרים הביאו הסכמי שלום למיניהם לאישור הכנסת, זאת היתה החלטה פוליטית, ואין חובה משפטית.
נעמי חזן: אני מבקשת לומר שאני רואה בעניין הזה פסול.
נעמי חזן: לא נשמע כדבר הזה שאנחנו מדינה מתוקנת ואין לנו דרך חקיקתית וחוקית לאישור או לאשרור אמנות בין לאומיות.
נעמי חזן: אני לא יודעת מי אשם בדבר הזה, אם לא היתה יוזמה מצד משרד החוץ או מצד משרד המשפטים, מכל מקום לא ייתכן שאין לנו איזשהו נוהג ואני אומרת את דבריי אלה באופן כללי.
נעמי חזן: האמירה של נציגת משרד החוץ נכונה; הגיע הזמן לעגן את הנוהל הזה בחקיקה.
נעמי חזן: זאת נקודה ראשונה של דבריי.
נעמי חזן: נקודה שנייה; באשר לעיקרון שאומר שצריך לתרגם אמנה לעברית – אין לי כל בעיה - - -
אסתר אפרת: גם למשרד החוץ אין בעיה.
נעמי חזן: אני סבורה שמדובר בעיקרון נכון כיוון שראיתי חברי כנסת מצביעים על אמנות שהם לא יכלו לקרוא אותן ובוודאי שהם לא יכלו להתעמק בהן אבל בכל זאת מתעוררות בנושא שאנחנו דנים בו מספר בעיות; קודם כל צריך להיות כתוב, אפילו בתקנון, שהשפה המקורית של אותה אמנה תהיה זאת שמחייבת ואפילו אם התרגום יהיה מעולה – חייב להיות ברור שהשפה המקורית תהיה השפה המחייבת - - -
בועז אורן: זה כתוב באמנה עצמה.
אנה שניידר: סליחה, חברת הכנסת נעמי חזן, השפה המחייבת זה דבר שלא יכול להיות כתוב בתקנון.
נעמי חזן: צריך להביא לידיעת חברי הכנסת שהשפה המחייבת היא השפה הזרה.
נעמי חזן: דבר אחר; הסכם פריז עם הפלסטינים כולל מפרטים טכניים, כלכליים - - -
אנה שניידר: זאת הסיבה שכתבנו את הסיפא.
נעמי חזן: השאלה שנשאלת בהקשר הזה של הדברים היא מה עושים במקרה כזה?
אפי אושעיה: מביאים את העניין בפני ועדת הכנסת.
נעמי חזן: אני יודעת, הרי אנחנו ועדת הכנסת.
נעמי חזן: מה שאני שואלת הוא מה קורה במקרה כזה?
ארבל אסטרחן: נציג הממשלה מופיע לישיבה, מציג את העניין, מסביר שיש נספח של מפרט טכני ארוך מאד ואולי - - -
יוסי כץ: אין הצדקה לעכב את אישור האמנה - - -
ארבל אסטרחן: לעומתו יש מסמך מהותי וחשוב - - -
נעמי חזן: תסלחו לי, אבל אתם אומרים דבר והיפוכו; מצד אחד אתם אומרים שחיוני שהאמנה תהיה בשפה שחברי הכנסת יוכלו להבין אותה וחלק ניכר של ההסכמים עם הפלסטינים הם הסכמים ארוכים וטכניים במיוחד, שלגביהם אתם אומרים שלא חשוב שחברי הכנסת יבינו אותם - - -
אנה שניידר: בוועדת הכנסת יאשרו תמצית שלהם.
בזה הלשון: 2.
בזה הלשון: אנו מאשרים את ההצעה לתיקון התקנון כמות שהיא אבל איננו יכולים לקבוע כאן יותר מאשר את סדרי העבודה שלנו בכנסת.
בזה הלשון: מכל מקום אנחנו תובעים תרגום לעברית של האמנות הבין לאומיות - - -
נעמי חזן: אני רוצה להציע תיקון בנוסח; מפריעה לי האפשרות שנרשה שההסכם יונח רק בחלק מהשפות.
נעמי חזן: הדבר הזה איננו מקובל עליי כלל ועיקר שכן כל אמנה חייבת להיות מונחת על שולחן הכנסת בשפה שבה היא נערכה.
יוסי כץ: רשות הדיבור למר בני רובין ממשרד המשפטים.
בני רובין: אני מבקש להביא בפניכם דוגמה פשוטה יחסית; אנחנו מדברים על הסכם דו צדדי עם רוסיה שנעשה - - -
אסתר אפרת: קשה לי להבין מדוע משרד המשפטים צריך - - -
יוסי כץ: אני מבקש אותך לא להפריע למהלכה התקין של הישיבה.
יוסי כץ: גב' אפרת, עוד מעט תקבלי את רשות הדיבור.
בני רובין: הדוגמה שנתתי, של רוסיה, היתה, בעצם, דוגמה לא כל כך טובה ואני אביא דוגמה יותר טובה לכך שישראל עושה הסכם עם תאילנד.
בני רובין: במקרה כזה המשא ומתן מתנהל באנגלית, ההסכם מתנסח באנגלית, כל צד מתרגם את הגרסה שלו ובהסכם אפשר לכתוב שהגרסה האנגלית מחייבת או שכל שלוש השפות מחייבות באותה מידה וכו'.
בני רובין: אם האמנה נכתבת ברוסית ייתכן שיהיו כאן חברי כנסת שיהיו מעוניינים שהתרגום יהיה של כל שלוש השפות אבל אם מדובר על אמנה בתאילנדית, אני סבור שחבל על הזמן וחבל על הנייר - - -
נעמי חזן: תמיד גרסה אחת מחייבת כמעט בכל הסכם שאני מכירה ולכן חייבים להביא את הטקסט המוסמך בשפה המוסמכת.
יוסי כץ: הואיל ומדובר על הסכמים מדיניים, קרוב לוודאי שלא נביא לאישור הסכם בתאילנדית.
יוסי כץ: אני מעריך שהסכמים מדיניים נעשים, בדרך כלל, באנגלית, אולי בערבית - - -
נעמי חזן: שהיא השפה הרשמית של מדינת ישראל.
יוסי כץ: השאלה שנשאלת בהקשר הזה של הדברים היא מדוע אנחנו צריכים, בהסכמים מדיניים, להכניס סעיף שמוותר על חלק משפת המקור של ההסכם?
אסתר אפרת: לגבי ההסכמים עם הפלסטינאים, אם אנחנו מדברים על הסכם פריז, צריך להבדיל ולכן אני גם אמרתי שצריך קודם להגדיר על מה כל הדברים חלים כי לפי הנוסח הקיים מדובר על אמנה וההסכמים עם הפלסטינאים - - -
סיגל קוגוט: מדובר על הסכם עם גורם חוץ.
אסתר אפרת: על כל פנים ההסכמים עם הפלסטינאים שהיו עד עכשיו, הם, כמובן, לא בגדר אמנה ולא אמנה בין לאומית - - -
יוסי כץ: הסכם עם גורם חוץ.
אסתר אפרת: לגבי הנוהל, משרד החוץ משתדל תמיד לגבי כל ההסכמים לעמוד על כך שכל הסכם ייכתב גם בעברית, אנחנו משתדלים מאד להקפיד על הכלל הזה ומשתדלים כמובן גם להביא את העניין תמיד לכנסת.
אסתר אפרת: כמגמה, זאת ודאי מגמה שמשרד החוץ לא חולק עליה.