GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יוסי כץ: חשוב לציין שהכנסת לא מממנת את הטלפון הזה מתקציב דף קשר לבוחר של חבר הכנסת, היא משלמת זאת על פי המלצות ועדת גל-נור.
יוסי כץ: לפני הישיבה דנו בנושא הזה, ואמרתי שענין החברה הזוכה בגלל שהיא היתה הכי זולה, זה דבר שיכול להשתנות, ובגלל זה חברי הכנסת לא חייבים לשנות את מספר הטלפון שלהם בו הם מחזיקים שנים רבות והוא מצוי בידי אלפי אנשים שנמצאים איתם בקשר.
יוסי כץ: הצעתי שאם התעריף של החברה שחבר הכנסת כבר קשור אליה אינו עולה על כ-20% - אני לא יודע, נקבע איזה שהוא מדד - מהחברה שזכתה במכרז החשב הכללי, אז אולי כדאי שחברי הכנסת ישלמו את ההפרש, ואם זה עולה על השיעור שייקבע, אז אולי כדי שיחליפו את הפלאפון שלהם שמשולם מתקציב הכנסת כי זה תקציב ציבורי.
יוסי כץ: אני מעדיף שלא ליצור פה מהפכה שכל חברי הכנסת יצטרכו להחליף טלפונים וכו'.
יוסי כץ: אלה המחשבות שהיו לי בראש, אבל אני רוצה לשמוע מה חברי הכנסת חושבים, חבר-הכנסת יהלום.
אבי לוי: או לממן את ההפרש מתקציב ה"קשר לציבור" של חבר הכנסת.
יוסי כץ: הרעיון שגזברות הכנסת הביאה כהמלצה הוא שאם חבר הכנסת רוצה להישאר עם הטלפון שלו, ישלם את ההפרש בין התעריף של אותה חברה לבין התעריף של החברה שזכתה במיכרז.
שאול יהלום: טכנית, אינני חושב שגזברות הכנסת תדע לערוך את ההפרשים.
ארבל אסטרחן: אפשר, יש להם תוכנה מתאימה לכך.
שאול יהלום: ונניח שכן, גם אני, כמוך, מחזיק שנים רבות באותו מספר טלפון, לכן, אני לא חושב שבענין הזה צריך להגביל את חבר הכנסת.
שאול יהלום: השאלה, האם אפשר לומר שאנחנו מממנים טלפון סלולארי עד תקרה מסויימת, נניח, אלף שקל לחודש, אינני יודע.
שאול יהלום: ואתה אומר מה איכפת לך, את ההפרש תגבה מדף לבוחר, לא משנה, גם כשהחשב הכללי מאשר, מה, זה בלתי מוגבל?
שאול יהלום: אני אתחיל להתחשבן?
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: בכל נושא, הכי טוב לקבוע סכום לאותו ענין.
אנה שניידר: זה הכי טוב, השאלה אם חברי הכנסת יסכימו לזה.
שאול יהלום: אני חושב שצריך להיות סכום סביר, צריך לראות את החשבונות, לא להיות דרקוני, אבל לא שחבר כנסת בחודש מסוים מנהל את כל חוץ לארץ, אז יכסו לו 20 אלף שקל?
שאול יהלום: צריכים לקבוע סכום מסויים.
שאול יהלום: אנה שניידר: אבל אם לוקחים סכום גבוה, אז בעצם זה כיסוי מלא ובכל אופן נותן איזה שהיא תקרה.
יוסי כץ: נניח שאת אומרת כיסוי חופשי עד 1,500 שקל.
יוסי כץ: ואז, חבר כנסת שמשתמש פחות, לא מקבל בונוס.
יוסי כץ: שיהיה ברור.
שאול יהלום: קח את הממוצע ותוסיף 50%.
יוסי כץ: רבותי, תיערכו לזה, אני לא רוצה לקבל החלטה בהרכב חסר כל כך של הוועדה.
משה גפני: אני לא בטוח שאנחנו הולכים בדרך נכונה.
משה גפני: אנחנו מדברים על מכרז שמוציא החשב הכללי, וכתוצאה מכך כולם משתמשים באותו מכשיר טלפון סלולארי ומקבלים הנחה משמעותית.
משה גפני: נניח שהיינו דנים בנושא הזה שנוגע לאיזה שהוא משרד ממשלתי, מה היינו אומרים?
משה גפני: היינו אומרים שמכיוון שמדובר בכספי ציבור ומרוויחים כאן הרבה מאוד כסף, אז בוודאי כדאי לעשות את זה עם החברה שהציעה את הסכום הזול ביותר.
משה גפני: לחברי הכנסת יש פריבילגיה שהם יכולים לבחור את המספרים, זה בסדר.
משה גפני: אני חושב שאפשר לשנות את זה שהרי בחישוב שנתי אנחנו מדברים פה על הרבה מאוד כסף.
משה גפני: אז מה אם יש לכם את מספר הטלפון עשרים שנה או עשר שנים?
משה גפני: אני חושב שעדיף לכנסת לממן משלוח כרטיס לאותם אלפי אנשים האומר להם שמספר הפלאפון שלי הוחלף.
משה גפני: לדעתי זה יהיה הרבה יותר זול.
יוסי כץ: אני נוטה לעמדה של חבר-הכנסת יהלום, אבל נראה במהלך הישיבה אם נסגור את הנושא הזה היום או שנחכה וניתן לחברי הכנסת להביע דעתם.
משה גפני: התוצאה תהיה שאי-אפשר יהיה לעשות מכרז מפני שכל אחד יבחר לו משהו אחר.
יוסי כץ: יושבת כאן הגברת אראלה אבן-שושן מהנהלת בתי המשפט שבין היתר מטפלת בנושא חשבונות הטלפונים של השופטים.
יוסי כץ: אני מבקש ממך לספר לנו מה קורה עם השופטים בענין הזה?
אראלה אבן-שושן: השופטים המכהנים מקבילים בזכויות הטלפון לחברי הכנסת.
אנה שניידר: ולכן, כל החלטה שתקבלו, מיד תהיה לה השלכה על כל השופטים המכהנים.
אנה שניידר: אראלה אבן-שושן:
אנה שניידר: לדעתנו, וגם לדעת שופטים רבים, יש צורך להגדיל את המיכסה של קווי הטלפון הרגילים מ-27 אלף ל-100 אלף, אבל להגביל זאת.
אנה שניידר: הבנתי מבזק שיש להם בעיה כי אין להם מיספור מסויים לצורך ההגבלה, הסבירו לי שזה כמו במכונית שם יש את הקילומטרז', עד מיליון ק"מ.
אנה שניידר: אותו דבר גם כאן, צריך להיות איזה טופ.
אנה שניידר: בטלפון הסלולארי, המיכסה נכללת בטופ הזה.
אראלה אבן-שושן: ההבדל בין שופטים לחברי הכנסת הוא שברגע שחברי הכנסת סיימו את המיכסה שלהם הם שאבו את המשך התשלום מתקציב הדף לבוחר שלהם.
אראלה אבן-שושן: השופטים שילמו מכיסם.
שאול יהלום: אם לחבר כנסת יש מכשיר גם ברכב, האם זה מכוסה?
שאול יהלום: אבל ההפרש לא מכוסה.
שאול יהלום: אבי לוי:
שאול יהלום: היום החשבונות שאנחנו מקבלים היום, אפילו מהחברה הזוכה במכרז, הם לא לפי התעריף של המכרז.
שאול יהלום: הם לפי שירות.
שאול יהלום: אני מציע שיהיה כתוב פה שזה כולל פלא-דו.
יוסי כץ: זה ברור, זה הרי אותו מספר.
יוסי כץ: השאלה, האם נגביל את זה בסכום מסויים?
יוסי כץ: הגבלה בסכום מסויים יעילה מאוד אבל נוגדת את המלצות ועדת גל-נור.
יוסי כץ: מצד שני, במובן מסויים זה דומה לחשמל חינם, לנו יש טלפון חינם.
יוסי כץ: והשאלה, האם אין מקום, מבחינה ציבורית, להגביל את זה באיזה שהוא סכום?
אנה שניידר: כמו שיש ביקורת ציבורית קשה על אלה שמקבלים חשמל חינם, עדיף למנוע את הביקורת הציבורית הזאת על חברי הכנסת.
יוסי כץ: אחרי שתראו מה קורה, אין לנו נתונים, תמליצו בפנינו על איזה שהיא תקרה.
אבי לוי: צריך לבדוק את זה.
משה גפני: למה צריך לשנות את ההמלצות של ועדת גל-נור בענין הזה?
יוסי כץ: כי ועדת גל-נור קבעה מימון מלא.
יוסי כץ: גם אם נותנים לנו טלפון חינם, אני בהחלט מקבל שיש לקבוע תקרה, לא מזיק שנגביל את זה.
שאול יהלום: תאר לך שמחר יהיה כתוב בעתון שחבר כנסת הוציא בחודש מסויים על שיחות טלפון סכום של 10 אלפים שקל, זה ישגע את המדינה.
שאול יהלום: היו"ר יוסי כץ: נכון, אז למה לא למנוע את זה?
שאול יהלום: אני לא אומר לך בצמצום, אני הייתי מציע אלפיים שקל, זה נראה לי סכום בהחלט לא קטן.
יוסי כץ: אלפיים שקל נראה לי סכום די גבוה.
יוסי כץ: אני מוציא בין 800 ל-1,200 שקל.
אנה שניידר: זו תקרה לכל סוגי הקווים או רק לטלפון הנייד?
שאול יהלום: רק לנייד, לסלולארי.
יוסי כץ: לנייד, נגביל אותו ב-2000 שקל לחודש, בממוצע שנתי, כי לפעמים אתה מוציא 2,500 שקל, אז תדע שבחודש הבא אתה צריך קצת לצמצם.
טובי חכמיאן: ההתחשבנות היא שנתית ולא חודשית.
אבי לוי: אבל זה לא ימנע את המקרה של 10 אלפים שקל בחודש, פתאום.
שאול יהלום: למה לא ימנע?
יוסי כץ: זה ימנע, אז אותו חבר כנסת בחודשים האחרים יצטרך לצמצם את שיחותיו.
יוסי כץ: שלא יגזים ולא יעשה לנו פה חגיגות.
ארבל אסטרחן: מדובר בסכום שנתי של 24 אלף שקל לטלפונים ניידים, ואז לא משנה באיזה חברה.
אנה שניידר: רק תקחו בחשבון שאוטומטית זה חל על השופטים אלא אם כן תצא המלצה מוועדת הכנסת לוועדת הכספים לשנות לענין שופטים או לקבוע משהו אחר.
אנה שניידר: שאול יהלום: מה רע אם גם השופטים יקבלו.
אנה שניידר: מה איכפת לי השופטים.
אנה שניידר: לא, אני רק מבהירה את הדברים.
יוסי כץ: אני לא בטוח שבטלפון הסלולארי יש זהות בין חברי כנסת לשופטים להבדיל מהענין של השימוש באינטרנט, דברים כאלה, ושיחות טלפון.
יוסי כץ: עם כל הכבוד, זה לא אותו דבר.
שאול יהלום: מה שאישרנו כולל גם חיבור לאינטרנט?
ארבל אסטרחן: לא, זה לא כולל את דמי השירות החודשיים שאנחנו משלמים לאינטרנט, זה בדף לבוחר.
יוסי כץ: זה בנפרד, זה דף לבוחר.
יוסי כץ: אז אנחנו מאשרים 24 אלף שקל לשנה לטלפון הסלולארי.
יוסי כץ: מעבר לזה הוא רשאי להוציא מדף לבוחר, זו בעיה שלו.
אנה שניידר: להחלטה שלכם יש השלכה ישירה על התנאים של השופטים.
אנה שניידר: בהחלטת ועדת הכספים לענין השופטים כתוב: ששופטים מכהנים זכאים לאותם תנאים, מבחינת טלפון, כמו חברי הכנסת.
אנה שניידר: אם אתם סבורים שאין מקום לקשור בין השופטים לבין חברי הכנסת, צריכה לצאת המלצה מוועדת הכנסת לוועדת הכספים לדון בכך, ואם לא, אז זה יהיה אותו הדבר באופן אוטומטי.
משה גפני: אני בעד שזה יהיה אותו הדבר.
שאול יהלום: שיהיה אותו דבר, מה איכפת לנו.
ארבל אסטרחן: 24 אלף השקל הללו, למה יהיו צמודים, למדד הצרכן?
ארבל אסטרחן: למדד ה- - -?
שאול יהלום: למדד של השיחות.
שאול יהלום: היו"ר יוסי כץ: אני רוצה שיהיה ברור, בהחלטה הזו הרענו את מצבם של חברי הכנסת משום שלראשונה אנחנו מטילים מיגבלה על שיעור הוצאות הפלאפון.
משה גפני: על חברי הכנסת ועל השופטים המכהנים.
יוסי כץ: ועדת הכספים מחליטה לגבי השופטים ולא אנחנו.
משה גפני: נכון שוועדת הכספים מחליטה, אבל היא החליטה שהתנאים של חברי הכנסת בענין הזה יחולו גם על שופטים.
משה גפני: לכן, ההחלטה שלנו לגבי חברי הכנסת באופן אוטומטי חלה גם על השופטים.
אנה שניידר: נכון, אלא אם ועדת הכספים תשנה את ההחלטה שלכם.
יוסי כץ: מהמעט ששמעתי מהגברת בן-שושן הבנתי שלגבי השופטים יש מיגבלה לגבי מספר שיחות הטלפון.
יוסי כץ: לגבי חברי הכנסת המיגבלה הזאת לא קיימת היום.
אנה שניידר: אז הם פועלים שלא לפי ההחלטה.
אראלה אבן-שושן: לא מדוייק מה שאתה אומר.
אראלה אבן-שושן: היתה החלטה שרטרוטאקטיבית ל-1 באוגוסט 2000, הכל פתוח.
אראלה אבן-שושן: לא יישמנו את זה מאחר ואנחנו מחכים לחתימה הסופית, עכשווית.
אראלה אבן-שושן: לכן לא היה יישום.
אראלה אבן-שושן: אבל היו כבר ויכוחים על כך.
אראלה אבן-שושן: האמת היא שהיה מאוד נוח אם היה רף מכסימום רטרואקטיבית ל-1 בינואר השנה - - -
יוסי כץ: עם כל הכבוד, אני מוכן ללכת בענין הזה גם לוועדת הכספים.
יוסי כץ: אני חושב שזה לא אתי ולא ציבורי לתת לשופטי מדינת ישראל באופן אוטומטי שיחות טלפון סלולארי ללא הגבלה.
יוסי כץ: עכשיו הגבלנו אותם, אבל לפני זה, לפי דבריכם, לא היתה להם הגבלה.
יוסי כץ: אני חושב שזה לא תקין ולא אתי, כי לשופט במדינת ישראל סוג שונה לחלוטין זה עבודה מזו של חבר הכנסת.
יוסי כץ: עבודתם שונה לחלוטין מעבודתו של חבר הכנסת בענין הקשר עם הציבור.
יוסי כץ: אוי לנו אם שופטי ישראל יצטרכו להיות בקשר יום-יומי עם הציבור שלהם כפי שעושים זאת חברי הכנסת.
יוסי כץ: לכן, אסור שניראה כמי שפוזלים לכיוון השופטים, זה מסוג הדברים שאנחנו צריכים לבוא ולומר, זה לא.
אנה שניידר: ולכן אמרתי מה שאמרתי, שאולי צריכה לצאת המלצה מטעם ועדת הכנסת או שהפרוטוקול של הישיבה הזאת יועבר לוועדת הכספים כי ישנה החלטת משכרת, נושאי משרה שיפוטית, סעיף 6א, בו נאמר - - -
משה גפני: אני מקבל את ההצעה שלך, ואני סבור כמוך.
משה גפני: לא צריך להרע עם השופטים ולא צריך להיטיב איתם יותר מדי.
משה גפני: ההחלטה לגבי ההגבלה לחברי הכנסת שאתה מציע עכשיו, צריכה לחול גם על השופטים, אף על פי שמגיע להם פחות שיחות טלפון מאיתנו.
יוסי כץ: אני מעביר להעביר את הפרוטוקול של הישיבה הזו לוועדת הכספים.
אראלה אבן-שושן: מלכתחילה אמרתי שמן הראוי שתהיה הגבלה כלשהי, וכך גם חושבים השופטים.
אראלה אבן-שושן: אבל לעשות שינויים, מאחר וקיימת ההגבלה, זה ב אמת אך ורק אם ועדת הכספים תאשר זאת.
יוסי כץ: אני באופן אישי אבקש להופיע בוועדת הכספים ולומר את מה שנאמר כאן, ואמליץ לא להעניק לשופטים את השיעור הזה של תשלום טלפון סלולארי.
שאול יהלום: כרגע זה כמונו אלא אם כן ועדת הכספים תחליט אחרת.
אנה שניידר: ממתי התחולה של ההחלטה שלכם על ההגבלה?
יוסי כץ: 30 יום מקבלת ההחלטה זה בסדר?
שאול יהלום: למה, מ-1 במאי, מה הבעיה?
טובי חכמיאן: הרי החישוב הוא שנתי, אז מה זה משנה.
משה גפני: מה-1 במאי.
משה גפני: היו"ר יוסי כץ: בסדר, אז התחולה תהיה מיידית, היינו מה-1 במאי 2000, החלק היחסי כמובן.
שאול יהלום: לא החלטנו למה זה יהיה צמוד.
ארבל אסטרחן: סעיף קטן(ב) בפסקה (4) מדבר על כך שהמימון יינתן עבור שיחות טלפון בלבד, שוב, לא כל מיני רכישות שיכולות להיעשות באמצעות חשבון הטלפון, "ואולם אם כלל חשבון הטלפון הסלולארי שיחות מחו"ל, תממן הכנסת את השיחות רק אם הצהיר חבר הכנסת כי שהה במדינה ממנה בוצעו השיחות בעת ביצוען, בהתאם לטופס שבתוספת הראשונה".
שאול יהלום: אם אתה מקבל שיחה מחו"ל זה עולה כסף?
אריה האן: זמן אוויר.
שאול יהלום: ואם אני מתקשר לחו"ל?
שאול יהלום: אז אני מציע גם את זה, מה זה משנה, אם קבענו גבול אז מה צריך להגביל?
אריה האן: אין סוף לספקולציות האלה.
יוסי כץ: אם אתה עם הסלולארי שלך בחוץ לארץ, מאה אחוז בסדר.
יוסי כץ: אבל אם אתה נותן את הטלפון שלך לחבר או לבן משפחה שלך, זה מוגזם.
יוסי כץ: הוא רק צריך להצהיר שהיה בחו"ל בזמן שהשיחות התבצעו.
יוסי כץ: ארבל אסטרחן:
יוסי כץ: סעיף (ב)(1) אומר: "עם תחילת כהונתו, ימסור חבר הכנסת הודעה לחשב הכנסת בדבר מספרי הטלפון לפי סעיף קטן (א) שההוצאות עבורם ימומנו על ידי הכנסת; חבר הכנסת יעדכן את ההודעה כאמור בכל מקרה של שינוי במספרי הטלפון".
יוסי כץ: הכוונה להדגיש שחבר הכנסת ימסור מלכתחילה מספר טלפון בביתו שישמש לשיחות טלפון, מספר טלפון בביתו שישמש לפקס, מספר של הטלפון הנייד, ולא יחליף בין המספרים.
יוסי כץ: אלה יהיו המספרים שהכנסת תממן.
יוסי כץ: "(2) חשב הכנסת ידאג לשיוך מספרי הטלפון שנמסרו לו לפי סעיף קטן (א) לחברה המספקת שירותי טלפון בינלאומיים, אשר זכתה במכרז למתן שירותים לכנסת או למשרדי הממשלה".
יוסי כץ: הכוונה פה לחברות שמאפשרות שירותי טלפון לחו"ל, כמו: קווי זהב, ברק, בזק.
אנה שניידר: כל אחד צריך להיות שייך לחברה מסויימת.
ארבל אסטרחן: כי גם בנושא הזה יש מכרז של החשב הכללי שנותן הנחות לאחת החברות, אני חושבת שעכשיו זו חברת ברק.
ארבל אסטרחן: הכוונה כאן היא שמספרים שהכנסת מממנת - - -
שאול יהלום: אז אתם עשיתם לי את זה, לא הבנתי למה אני בברק, נרשמתי בבזק בינלאומי, פתאום אומרים לי שאני בברק.
ארבל אסטרחן: אדוני היושב ראש, זאת ההחלטה וצריך לאשר אותה.
יוסי כץ: רבותי, אני מעמיד להצבעה את השלמת ההחלטה בנושא זכויות טלפונים לחברי הכנסת.
יוסי כץ: ה צ ב ע ה בעד – 3 נגד – אין נמנעים – אין השלמת ההחלטה בנושא זכויות טלפונים לחברי הכנסת, התקבלה
יוסי כץ: אם כן, השלמת ההחלטה בנושא זכויות טלפונים לחברי הכנסת, אושרה.
יוסי כץ: החלטת שכר חברי הכנסת (הענקות ותשלומים – ביגוד), התשס"א-2001
יוסי כץ: הנושא הבא: החלטת שכר חברי הכנסת (הענקות ותשלומים – ביגוד), התשס"א-2001.
ארבל אסטרחן: עד היום חברי הכנסת היו זכאים להחזר הוצאות ביגוד במסגרת קשר עם הציבור לפי קבלות.
ארבל אסטרחן: ועדת גל-נור המליצה שהסכום הזה יצורף למשכרת חברי הכנסת כמו שזה מתבצע אצל עובדי המדינה.
ארבל אסטרחן: מוצע אם כן שתקציב הביגוד יוצא מסעיף קשר עם הציבור, ויצורף, כל שנה, למשכורת חודש יולי, כמו לעובדי המדינה.
ארבל אסטרחן: רשמנו פה סכום של 1,470 ש"ח, והתברר לנו שעובדי המדינה מקבלים יותר.
ארבל אסטרחן: לכן מה שאנחנו נכתוב זה שחברי הכנסת יקבלו - - -
שאול יהלום: אני רק רוצה להעיר שבזה אתה מירע את התנאים, כי קודם זה היה מדף לבוחר, היום זה יהיה חייב במס.
שאול יהלום: אני מציע להשאיר את זה כמו שזה היה, בדף לבוחר.
שאול יהלום: למה צריך לשנות את זה.
יוסי כץ: מה אומרות המלצות ועדת גל-נור?
טובי חכמיאן: להוציא את זה מהדף לבוחר.
שאול יהלום: אבל הוא לא חשב להרע את התנאים.
יוסי כץ: כן, חבר-הכנסת יהלום, נתנו לנו דברים אחרים טובים יותר.
יוסי כץ: שיפרו את זכויותינו.
יוסי כץ: לא יכול להיות שניקח רק את הצימוקים, ואם יש פה המלצה שפוגעת במקצת.
יוסי כץ: אתה מדבר על הפסד של 800 שקל בשנה.
יוסי כץ: אני אומר לך, בשביל ההגיינה הציבורית, בשביל הנוחות לא ללכת ולהביא קבלות, כדאי שזה יצורף למשכורת.
שאול יהלום: אני חושב שכדאי להשאיר את זה כמות שזה, ככה זה עוד הוצאה לכנסת, חלק מחברי הכנסת לא ישתמשו בזה בכלל, חלק כן, וכאן, באופן קבוע יתנו לכל אחד 1,600 שקל, זו הוצאה נוספת.
שאול יהלום: היו"ר יוסי כץ: אני בכל זאת חושב שנקבל את זה.
שאול יהלום: אני מעמיד את החלטת שכר חברי הכנסת (הענקות ותשלומים – ביגוד), התשס"א-2001, להצבעה.
שאול יהלום: מי נגד?
שאול יהלום: ה צ ב ע ה בעד – 3 נגד – אין נמנעים – אין החלטת שכר חברי הכנסת (הענקות ותשלומים – ביגוד), התשס"א-2001, התקבלה
יוסי כץ: החלטת שכר חברי הכנסת (הענקות ותשלומים – ביגוד), התשס"א-2001, אושרה.
ארבל אסטרחן: אני רוצה לציין שזה יושווה לדרגה הגבוהה של עובדי המדינה.
משה גפני: יש אפשרות אחרת להצמיד את זה למישהו אחר?
שאול יהלום: בוודאי, שרים למשל.
שאול יהלום: למה אנחנו צריכים להיות צמודים לעובדי המדינה.
טובי חכמיאן: שר מקבל וזה חייב במס.
שאול יהלום: לא נכון, מגלמים לו את זה.
טובי חכמיאן: אני משלמת לסגני שרים ויש זקיפת הטבה.
יוסי כץ: מה מקבלים שרים?
שאול יהלום: קודם כל הם מקבלים סכום יותר גבוה, ומגלמים להם את זה.
שאול יהלום: היו"ר יוסי כץ: מנכ"ל במשרד ממשלתי מקבל כמו עובד מדינה בדרגה הבכירה?
טובי חכמיאן: לגבי מנכ"ל אני לא יודע.
אריה האן: רוב המנכ"לים צמודים לסגני שרים.
יוסי כץ: ומה מקבל סגן שר?
אריה האן: סגן שר מקבל הכי פחות.
טובי חכמיאן: סגן שר מקבל מהמשרד שבו הוא נמצא אפשרות לקנות ביגוד, הוא מביא קבלה שקנה ב-1,500 או 1,600 שקל ביגוד, ואנחנו מחזירים לו את הכסף למשכורת ומנוכה מזה מס.
טובי חכמיאן: שר יכול לקנות אחת לשנתיים, לפי קבלות, ואם הוא קונה חליפת טוקסידו, זה אחת לשנה, אם הוא מביא קבלה.
טובי חכמיאן: זה קצת שונה.
שאול יהלום: מגלמים לו את זה.
טובי חכמיאן: אני אברר זאת.
יוסי כץ: ההחלטה שלנו נשארת בעינה, בכפוף לכך שאם יתברר שמנכ"לים וסגני שרים - - -
שאול יהלום: לא סגני שרים ולא מנכ"לים, שרים.
טובי חכמיאן: מה שרים, שרים זה שונה.
יוסי כץ: תחזרו אלינו אם יש הבדלים משמעותיים.
יוסי כץ: החלטת שכר חברי הכנסת (קשר עם הציבור), התשס"א-2001
יוסי כץ: אנחנו עוברים לנושא הבא: החלטת שכר חברי הכנסת (קשר עם הציבור), התשס"א-2001.
יוסי כץ: עורכת הדין מירי פרנקל-שור, בבקשה.
מירי פרנקל-שור: "החלטת שכר חברי הכנסת (קשר עם הציבור), התשס"א-2001.
מירי פרנקל-שור: מטרה – 1.
מירי פרנקל-שור: החלטה זו באה לקבוע תקציב שנתי אשר לו יהיה זכאי חבר הכנסת לכיסוי ההוצאות הנחוצות לו לצורך מילוי תפקידו כנבחר ציבור, הן לשם שמירה על הקשר עם ציבור הבוחרים והן לצורך קיום לשכה פרלמנטרית כהגדרתה בסעיף 2(ב); חבר הכנסת רשאי להשתמש בתקציב השנתי העומד לרשותו לתכלית זו בלבד, בזהירות הראויה ובהתאם לכללים ואמות המידה שנקבעו בהחלטה זו.
מירי פרנקל-שור: תקציב קשר עם הציבור ולשכה פרלמנטרית – 2.
מירי פרנקל-שור: (א) חבר הכנסת זכאי לתקציב שנתי בסך 60,000 ₪ לכיסוי הוצאות שהוצאו לשם שמירה על קשר עם הציבור.
מירי פרנקל-שור: (ב) חבר הכנסת אשר שכר לשכה פרלמנטרית בהתאם להוראות סעיף 5, זכאי לתוספת תקציב שנתי בסך של 20,000 ₪; לענין זה "לשכה פרלמנטרית" – משרד המשמש את חבר הכנסת לצורך קיום קשר עם הציבור, לפי הסכם בין חבר הכנסת לבין המשכיר, אשר מתקיימים לגביו התנאים האמורים בהחלטה זו, לרבות שלט המציין כי זו לשכה פרלמנטרית של חבר הכנסת פלוני.
מירי פרנקל-שור: חבר הכנסת שחדל לכהן – 3.
מירי פרנקל-שור: חדל חבר הכנסת לכהן, יהיה זכאי לחלק היחסי מן התקציב השנתי כאמור בסעיף 2, לפי הענין, בהתאם לתקופת כהונתו.
מירי פרנקל-שור: תקציב שר וסגן שר – 4.
מירי פרנקל-שור: (א) על אף הוראות סעיף 2, חבר הכנסת המכהן כשר או כסגן שר זכאי לתקציב שנתי בסך של 20,000 ₪. (ב) מונה חבר הכנסת לשר או לסגן שר במהלך שנת כספים, יחולו הוראות אלה: (1) מונה חבר הכנסת לשר או לסגן שר עד ליום 30 ביוני כולל – יהיה זכאי למחצית התקציב לו היה זכאי כחבר הכנסת ביום מינויו, לפי סעיף 2, לפי הענין, בתוספת מחצית התקציב לו הוא זכאי לפי סעיף קטן (א).
מירי פרנקל-שור: " חבר כנסת רגיל זכאי לתקציב שנתי בסך 60,000 שקלים, ואם הוא מחליט שהוא רוצה לשכה פרלמנטרית הוא זכאי לתוספת של 20,000 שקלים.
מירי פרנקל-שור: אבל אם חבר כנסת מחליט שלא לפתוח לשכה פרלמנטרית הוא לא זכאי לתוספת של ה-20,000 שקל.
מירי פרנקל-שור: כאן, בגלל המלצת ועדת גל-נור אין מיגבלה מה ילך למה.
מירי פרנקל-שור: לפי ההחלטה הקודמת היתה מיגבלה של ארבעים, ארבעים, חלק יכול היה ללכת ללשכה הפרלמנטרית, חלק יהיה רק לקשר עם הציבור.
מירי פרנקל-שור: כאן הכל יכול.
שאול יהלום: אם אין הגבלה, למה שזה לא יהיה 80,000 ₪?
מירי פרנקל-שור: מכיוון שדו"ח ועדת גל-נור קבע שמצד אחד זה מגדיל את תקציב קשר עם הציבור, ומצד שני הוא אמר, אנחנו לא רואים מקום לתת לחבר הכנסת 80,000 שקל אם אין לו לשכה פרלמנטרית.
מירי פרנקל-שור: אנה שניידר: אפשר לכתוב שהוא זכאי ל-80,000 שקל, ואם הוא לא שכר לשכה פרלמנטרית, הוא יקבל 60,000 שקל בלבד.
יוסי כץ: זה אותו דבר.
מירי פרנקל-שור: שר שמכהן כחבר כנסת, יהיה זכאי לתקציב שנתי בסך 20,000 שקלים.
שאול יהלום: לסעיף 4(א).
שאול יהלום: עד היום היה מקובל ששר או סגן שר מקבלים מחצית מהקשר לבוחר.
שאול יהלום: אני חושב שברגע שהועלה הנושא הזה של 60,000 ₪, זה צריך להיות 30,000 ₪.
טובי חכמיאן: תרשה לי לתקן אותך, עד היום היה מקובל ששר מקבל 20,000 שקל בלבד.
שאול יהלום: בגלל שזה היה 40,000 ₪.
שאול יהלום: הוא לא קיבל 20,000 ₪ בגלל שקבעו 20,000 ₪, הוא קיבל 20,000 כי זה היה חצי מ-40,000 ₪.
שאול יהלום: עכשיו, שר לא צריך לשכה פרלמנטרית כי בדרך כלל יש לו לשכה.
מירי פרנקל-שור: אני רוצה לקרוא מה אומר דו"ח ועדת גל-נור לגבי הנושא.
מירי פרנקל-שור: "למען הסר ספק שרים וסגני שרים ימשיכו לקבל את הסכום העומד לרשותם כיום לצרכי עבודתם הפוליטית (50% מההקצבה הנוכחית לקשר עם הציבור כ-20,000 שקלים לשנה).
יוסי כץ: גם חבר הכנסת וגם סגן השר מגיעים בסופו של המירוץ לבוחר.
יוסי כץ: אסור ליצור מצב שבו אחד עדיף אל השני.
יוסי כץ: יש ממש בטענה של חבר-ה כנסת יהלום.
יוסי כץ: כלומר, מאותו רגע שהחלטנו להגדיל את תקציב דף הקשר לבוחר, על פי המלצות ועדת גל-נור, מן הראוי שנישאר עם ההצמדה של מחצית.
מירי פרנקל-שור: אבל דו"ח ועדת גל-נור קובע את השמונים, ששים ועשרים.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: בהמלצות ועדת גל-נור כתוב במפורש שזה עשרים.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: שאול יהלום: ברור שזה לא אותו סכום, אתן דוגמה.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: לחבר כנסת יש פקס, יש לו מחשב, אז הוא לא צריך מחשב.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: עיקר הענין של הקשר לבוחר הוא לא לכל המכשירים שהוסיפו דרך אגב.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: עיקר הקשר שלו הוא דף הקשר, הוא שולח לחברים שלו ומספר מה הוא עשה, זה הקשר האמיתי לבוחר.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: לסגן שר ולשר יש אותו דבר, דרך אגב, לשר אסור לשלוח.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: שלחתי פעם איגרת של שר, אז צבי לביא צילם אותה בגלובס ואמר שאסור היה לי לעשות את זה.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: לכן את המחצית, אני חושב שזה טבעי וצריך.
יוסי כץ: אתה אומר שצריך להשאיר את ההצמדה של המחצית.
אנה שניידר: בענין של שרים יש לי בעיה משפטית.
אנה שניידר: חוק שכר חברי הכנסת חל, קודם כל, על חברי כנסת, וההחלטה הזאת היא מכוח סעיפים 5 ו-12 לחוק שכר חברי הכנסת.
אנה שניידר: כתוב במפורש בחוק שכר חברי הכנסת, בסעיף 10 ש"חוק זה לא חל על חבר הכנסת שהוא מכהן כחבר הממשלה או כסגן שר".
אנה שניידר: לא, ועדת אלוני, כי התנאים של ראש הממשלה, שרים וסגני שרים, ההחלטה הסופית בענין הזה היא בידי ועדת אלוני.
אנה שניידר: לכן, אני חושבת שהנושא של שר צריך לצאת מכאן.
אריה האן: לא רק שר, גם סגן שר.
מירי פרנקל-שור: אני הייתי תחת הרושם של הנעשה בעבר, ואני יודעת שצבי ענבר נתן לי איזה שהוא פתרון, כך שלא התייחסתי, אבל זה מעורר אצלי בכלל שאלה, שר שהוא לא חבר כנסת?
מירי פרנקל-שור: מי מממן אותו?
שאול יהלום: לא מממנים.
שאול יהלום: שר שלא חבר כנסת לא מקבל כלום.
יוסי כץ: בעצם עשינו פה הבחנה בין שני סוגי חברי כנסת, חברי כנסת שהם חברי כנסת בלבד מקבלים איקס.
יוסי כץ: חברי כנסת שיש להם תפקיד נוסף בין אם זה שר או סגן שר הוא מקבל את מה שהוא מקבל כחבר כנסת.
יוסי כץ: מה הממשלה נותנת לו?
יוסי כץ: זה בסמכות ועדת אלוני.
אנה שניידר: יש לי פה בעיה משפטית, בגלל שאני לא יכולה להוציא מכוח חוק שכר חברי הכנסת החלטה לענין חבר כנסת שמכהן כשר.
אנה שניידר: כי כתוב במפורש שהחוק הזה לא חל על חבר כנסת שמכהן כשר או כסגן שר.
אנה שניידר: היו"ר יוסי כץ: זה לא דבר חדש, קבענו את זה כל השנים.
אנה שניידר: אז יכול להיות שהיתה פשוט טעות.
יוסי כץ: זה מסבך, לדעתי זה לא תקין ולא בריא גם מבחינה כלכלית ומבחינת מינהל תקין לפצל דבר כזה ושגוף אחר יקבע.
יוסי כץ: מדובר בדף קשר לבוחר שחל עליו כחבר כנסת.
יוסי כץ: הוא נבחר כחבר כנסת, הוא לא נבחר כשר, אני חושב שזה לא בריא שמעבירים את זה לגוף אחר.
יוסי כץ: תיאורטית יכולה להיות החלטה לא אחידה.
אנה שניידר: אולי אפשר לפתור את זה באמצעות ההצעה של חבר הכנסת יהלום שהוא יגיש הצעת חוק לתיקון חוק שכר חברי הכנסת לענין שרים וסגני שרים ושהוועדה הזו תאשר זאת, ואז אפשר יהיה להכניס אחר כך תיקון החלטה.
אריה האן: חבר-הכנסת יהלום, תכין כבר הצעה לתיקון החוק.
יוסי כץ: אבל בינתיים צריכים לקבוע לפי איזה כללים.
יוסי כץ: יש שתי אפשרויות: אחת – שנאשר את זה בצורה הזו.
יוסי כץ: אפשרות שניה – לקדם הצעת החוק.
יוסי כץ: חבר-הכנסת יהלום, זו יכולה להיות הצעת חוק של הוועדה, ובכך נחסוך את הליך הקריאה הטרומית.
יוסי כץ: אני מציע שתהיה בקשר עם היועצים המשפטיים ותריץ את ההצעה מטעם הוועדה.
שאול יהלום: נשארה השאלה לגבי המחצית.
שאול יהלום: עוד לא סיכמנו את הסכום.
יוסי כץ: לענין המחצית, אני חושב שחבר-הכנסת יהלום צודק, וצריך לשים את הדגש על המחצית.
אריה האן: לפי הסיפא של גל-נור, שם הוא מדבר על חמישים אחוז.
מירי פרנקל-שור: הוא מדבר על הסכום כיום, אבל זו לא שאלה משפטית זו החלטה של חברי הכנסת, מה הסכום שצריך לעמוד לרשות חבר כנסת שמונה לשר או לסגן שר.
שאול יהלום: אני מציע להשאיר את זה כמו שהיה, מחצית.
מירי פרנקל-שור: - - - לא מחצית קשר לציבור אלא 30 אלף שקל.
מירי פרנקל-שור: סעיף 4(ב)(1) מדבר על חבר כנסת שמונה לשר או לסגן שר באמצע שנת כספים.
מירי פרנקל-שור: חילקנו את השנה לשתיים.
מירי פרנקל-שור: חבר כנסת שמונה עד ה-30 ביוני כולל, וחבר כנסת שמונה אחרי ה-30 ביוני ואילך.
מירי פרנקל-שור: חבר כנסת שמונה עד ה-30 ביוני, יקבל מחצית מהסכום לו היה זכאי כחבר כנסת או שהוא היה זכאי לששים או לשמונים, תלוי אם הוא שכר לשכה פרלמנטרית, זאת אומרת שהוא היה זכאי לשלושים או לארבעים פלוס מחצית מהתקציב שלו הוא זכאי כסגן שר.
מירי פרנקל-שור: זאת אומרת, שלושים פלוס חמשה-עשר או ארבעים פלוס חמשה-עשר.
מירי פרנקל-שור: המכסימום שהוא יכול להגיע זה חמישים וחמשה אלף שקל.
מירי פרנקל-שור: חבר-כנסת שמונה מה-1 ליולי ואילך - כאן אנחנו נכנסים לחישוב היחסי של חודשי הכהונה - יהיה זכאי לחלק היחסי של התקופה בה היה חבר כנסת ולחלק היחסי של התקופה בה הוא כיהן כשר או כסגן שר.
יוסי כץ: אגיד לך מה ההבדל.
יוסי כץ: אם יש בעיה עם חבר כנסת שמונה לשר במחצית הראשונה של השנה, הלא הוא לא צופה חודש בחודשו את ההוצאות האלה, הוא בנה על תקציב מסויים, כאן אנחנו הולכים קצת לקראתו.
שאול יהלום: זה בסדר.
שאול יהלום: אני מדבר על הלשכה הפרלמנטרית.
שאול יהלום: מה שקורה הוא זה שהרי אדם בדרך כלל חותם חוזה לשנה.
מירי פרנקל-שור: אבל יש סעיף בחוזה שהוא יכול להודיע על הפסקת החוזה, 30 יום מראש.
מירי פרנקל-שור: זה חלק בלתי נפרד מהחוזה הסטנדרטי.
שאול יהלום: מה שאני רוצה לומר הוא שצריכים לבוא לקראת החוזה אלא אם הוא הגיע להסכם שאפילו על 30 יום לא מחייבים אותו.
שאול יהלום: אבל את החיוב הזה של הלשכה הפרלמנטרית.
יוסי כץ: סליחה, אני ארשום לפרוטוקול, אם יקרה מקרה של 30 ליוני, בדיוק לענין שכירת הלשכה הפרלמנטרית, חודש הודעה מוקדמת, שיבוא אלינו.
טובי חכמיאן: מינואר עד יוני 40 אלף שקל, וביוני הוא יקבל עוד 15 אלף שקלים, זה 55 אלף שקל.
טובי חכמיאן: אני לא מבינה מה החודש הזה של בין יוני ליולי?
טובי חכמיאן: שאול יהלום: הוא גמר את ה-40 אלף, וב-30 ביוני הוא מונה.
טובי חכמיאן: את ה-15 אלף את נותנת לו לקשר לבוחר.
טובי חכמיאן: אבל ללשכה הפרלמנטרית את נותנת לו אפס, ועדיין יש לו את הלשכה הפרלמנטרית.
מירי פרנקל-שור: אבל הוא מקבל תוספת תקציב של 15 אלף שקלים שאיתם הוא יכול לעשות מה שהוא רוצה, לי לא משנה מה הוא יעשה עם זה.
שאול יהלום: אבל לי משנה למה.
טובי חכמיאן: חבר-הכנסת יהלום, תיאורטית אתה יכול לעשות עם ה-80 אלף מה שאתה רוצה.
יוסי כץ: תאמינו לי ההסדר הזה טוב.
יוסי כץ: חבר-הכנסת יהלום העלה מקרה ספציפי מאוד.
יוסי כץ: אם זה קורה במאי, אז הוא יכול לתת הודעה מוקדמת ולבטל את החוזה של הלשכה הפרלמנטרית.
יוסי כץ: אם זה קורה בדיוק ביוני, והוא ממונה כשר, יש לו בעיה, אבל בעצם מדובר רק בחודש אחד.