GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אנה שניידר: אתם צריכים לאשר גם תיקון בכללים לעניין הצהרת הון.
יוסי כץ: אנחנו מאשרים תיקון בכללים בהתאם.
יוסי כץ: הנושא הראשון שעל סדר יומנו הוא הצעת חוק שכר חברי הכנסת (תיקון – חברי ממשלה), התשס"א-2001 - הקשר עם הציבור.
ארבל אסטרחן: חוק שכר חברי הכנסת קובע כי הוא לא יחול על שרים ועל סגני שרים ולמרות זאת שרים וסגני שרים נהנו מהחלק היחסי של תקציב הקשר עם הציבור.
ארבל אסטרחן: לאחרונה אישרנו החלטה חדשה בעקבות המלצות ועדת גלנור שעניינה תקציב הקשר עם הציבור ונתקלנו בבעיה שלכאורה אין לוועדת הכנסת סמכות לקבוע הטבות לשרים ולסגני שרים.
ארבל אסטרחן: בהצעה שהונחה על שולחן ועדת הכנסת מוצע לתקן את חוק שכר חברי הכנסת ולקבוע שעניין תשלומים שניתנים לחברי הכנסת לצורך שמירה על קשר עם הציבור מכוח סעיף 5(1) לחוק - - -
יוסי כץ: מה אומר סעיף 5(1) לחוק?
ארבל אסטרחן: הסעיף אומר שאפשר לתת הענקות ששולמו ליושב ראש הכנסת, לראש האופוזיציה, לסגני יושב ראש הכנסת, ליושבי ראש הוועדות בכנסת ולשאר חברי הכנסת לצורך הוצאותיהם המיוחדות לרגל תפקידם.
יוסי כץ: גם לחברי כנסת רגילים?
יוסי כץ: ואתם מציעים להסמיך את ועדת הכנסת - - -
ארבל אסטרחן: הכוונה היא לאפשר לתת את אותן הטבות גם לשרים וגם לסגני שרים אבל מודגש שכאן לא מדובר על כל התשלומים שניתנים מכוח סעיף 5(1) אלא רק על הוצאות שעניינן הקשר עם הציבור.
ארבל אסטרחן: הוועדה כבר קבעה בעצם ששרים וסגני שרים יקבלו את החלק היחסי, לא את התקציב המלא שמקבל חבר הכנסת.
יוסי כץ: הלשכה הפרלמנטרית לא כלולה בקשר עם הציבור?
ארבל אסטרחן: לא, היא לא כלולה.
יוסי כץ: אנחנו נחליט אם כן או לא, אבל סעיף ההסמכה כולל גם לשכה פרלמנטרית.
אנה שניידר: צריך להבהיר את העניין הזה - - -
ארבל אסטרחן: צריך להבהיר כן או לא כי היום שרים לא זכאים ללשכה פרלמנטרית.
יוסי כץ: אני מצדד בכך שנכניס את העניין הזה לסעיף ההסמכה, והוועדה תחליט אם כן או לא.
ארבל אסטרחן: אם כך צריך להוסיף זאת לנוסח.
ארבל אסטרחן: אני מבקשת לציין שמשרד המשפטים ביקש ממני להודיע לוועדה שהממשלה תומכת בהצעה.
יוסי כץ: אני מעמיד להצבעה את ההצעה.
יוסי כץ: הצעת חוק שכר חברי הכנסת (תיקון – חברי הממשלה), התשס"א-2001, אושרה לקריאה ראשונה.
אפי אושעיה: אדוני היושב ראש, ברשותך אני מבקש לברך את הממשלה על היוזמה החדשנית ועל התמיכה הגורפת שהיא נתנה לחוק הזה.
אפי אושעיה: זה שיפור משמעותי.
ארבל אסטרחן: אני מבקשת להעיר עוד הערה בקשר להצעת החוק הזאת; חשוב להבהיר כי הסמכות לוועדת הכנסת תינתן רק לגבי שרים וסגני שרים שהם חברי כנסת.
יוסי כץ: נעבור לסעיף השני בסדר יומנו - תיקון להחלטת הגמלאות לעניין חברי הכנסת שאינם זכאים לקצבה.
יוסי כץ: תיקון להחלטת הגמלאות לעניין חברי הכנסת שאינם זכאים לקצבה
יוסי כץ: למה הכוונה בתיקון להחלטת הגמלאות לעניין חברי הכנסת שאינם זכאים לקצבה?
אנה שניידר: יש חוק גמלאות לנושאי משרה ברשויות השלטון ואגב, אנחנו לא דנים כרגע בתיקון שלך אלא - - -
יוסי כץ: זה תיקון של הוועדה.
אנה שניידר: אני כרגע מתייחסת לחוק הגמלאות לנושאי משרה ברשויות השלטון, אשר סעיף 1 שלו אומר כך: לנושאי המשרה המפורטים בתוספת שהם נשיא המדינה, חברי כנסת, שופטים, מבקר המדינה, וכו', ולשאיריהם, ישולמו מאוצר המדינה גמלאות ותשלומים אחרים נוספים כפי שייקבע בהחלטות הכנסת, והיא רשאית להסמיך לכך ועדה מוועדותיה.
אנה שניידר: הכנסת הסמיכה לעניין הזה את ועדת הכנסת לעניין חברי הכנסת, ואת ועדת הכספים לעניין נושאי משרה אחרים.
אנה שניידר: מכוח הסעיף הזה ומכוח ההסמכה, ועדת הכנסת קיבלה החלטת גמלאות נושאי משרה ברשויות השלטון, חברי הכנסת ושאיריהם וההחלטה הזאת קובעת גם את שיעור הקצבה שלה זכאי חבר כנסת, גם את כל ההוראות שדנות בצירוף תקופות והגבלות מטעמי גיל, ובנוסף לכך גם את התשלומים האחרים הנוספים שלהם זכאים חברי כנסת לשעבר.
אנה שניידר: למשל: טלפון, למשל: עיתון, למשל: נסיעה בתחבורה ציבורית אם אינני טועה, וכל שאר הדברים ששייכים לנושא הגמלאות לחברי כנסת לשעבר.
אנה שניידר: בשנת 99 חוק הגמלאות תוקן ונוסף סעיף 1א' שאומר שעל אף האמור באותו סעיף 1 שציטטתי קודם, לא ישולמו גמלאות מאוצר המדינה לנושאי משרה כאמור בו שהחלו בכהונתם לאחר ה-15 במאי.
יוסי כץ: בכנסת החמש עשרה.
אנה שניידר: זכויותיהם לגמלה יבוטחו בקופת גמל.
אנה שניידר: הסעיף הזה כפי שאתם מבינים דן בגמלאות עצמן, והוא לא דן בנושא של התשלומים האחרים.
אנה שניידר: התשלומים האחרים נשארים בסמכותה של ועדת הכנסת, דא עקא שאם אני מסתכלת, למשל, על סעיף 29 להחלטה, שדן בנושא של טלפונים לחברי כנסת לשעבר, הסעיף אומר:
אנה שניידר: חבר הכנסת לשעבר הזכאי לקצבה לפי החלטה זו.
אנה שניידר: הכוונה, בזמנו, היתה שהוא כיהן תקופה מינימלית ואז היא הקנתה לו זכאות לקצבה או שהוא הגיע לגיל מסויים שמקנה לו זכאות לקצבה.
אנה שניידר: הוועדה צריכה, לדעתי, לאור המצב החדש, לתת את הדעת מה לעשות לגבי חבר כנסת שזכאי לפנסיה צוברת מהרגע - - -
יוסי כץ: אני סבור שמבחינת כל הדברים הללו שהם פשרה כזאת או אחרת, סוכם למה זכאי חבר כנסת שסיים את כהונתו בכנסת והוא גמלאי, חבר כנסת שפרש לגמלאות.
יוסי כץ: אין שום הבדל בין חבר כנסת שפרש מהכנסת וזכאי לגמלה תקציבית לבין חבר כנסת לשעבר שזכאי לפנסיה צוברת.
יוסי כץ: אין שום הבדל מבחינת קבלת עיתון, ומבחינת זכויות אחרות.
יוסי כץ: לא היתה כוונה להבדיל בין חברי הכנסת ששירתו עד הכנסת החמש עשרה לבין חברי הכנסת ששירתו מהכנסת החמש עשרה ויפרשו בעוד עשרים שנה בלי פנסיה תקציבית אלא עם פנסיה צוברת, לעניין טלפונים, עיתונים ודברים אחרים.
יוסי כץ: יכול להיות שאם על פי הקריטריונים הקודמים חבר כנסת שלא זכאי לפנסיה תקציבית זה בגלל שהוא שירת רק שלוש שנים - - -
ארבל אסטרחן: או לא הגיע לגיל 45.
יוסי כץ: גם לא הגיע לגיל 45?
יוסי כץ: אז אפשר לקבוע את אותם תנאים ומגבלות לגבי חבר כנסת לשעבר.
טובי חכימיאן: זאת אומרת שמדובר על גיל ועל כהונה של חבר הכנסת.
יוסי כץ: אם זה מה שכבר קיים; אני לא רוצה לשנות דבר קיים.
רענן כהן: חבר כנסת ששירת בכנסת האחת עשרה זמן כהונה של כנסת אחת הוא כמו ארבע כהונות בשנים שלאחר מכן.
אנה שניידר: מבחינת שיעור הקצבה כן, אבל זכאות להטבות - - -
יוסי כץ: אני מציע שאנחנו נקבע את אותם תנאים כפי שהם קיימים היום.
יוסי כץ: אם היום לא נהנים מההטבות מי שמתחת לגיל 45 ומי שאין לו קדנציה אחת – אז גם להבא הם לא יהנו.
יוסי כץ: אני מבקש אתכם לתקן את הנוסח בהתאם.
אנה שניידר: באשר למענק הסתגלות, כתוב שהוא לא מגיע לפנסיה של 70% ושוב זה לא רלוונטי כאשר אנחנו מדברים על פנסיה צוברת.
אנה שניידר: אנחנו מבקשים לקבל החלטה כללית, עקרונית, של הוועדה, שתנחה אותנו כיצד לתקן את ההחלטה.
אנה שניידר: השאלה שנשאלת בהקשר הזה של הדברים היא האם הוועדה מעוניינת שיובא בפניה נוסח והיא תעבור עליו הטבה הטבה לפי הסדר, ותחליט, או שאנחנו נקבל הנחייה שמדובר בהשוואה טוטלית - - -
יוסי כץ: אני סבור שצריך להיות מדובר על זכאות למענק הסתגלות.
יוסי כץ: האם התנאי של מענק הסתגלות הוא גם גיל 45?
אנה שניידר: למענק הסתגלות יש תנאים אחרים.
יוסי כץ: אני לא חושב שצריך לשנות את הדברים.
יוסי כץ: חבר כנסת שזכאי לפנסיה צוברת או פנסיה תקציבית – היינו הך.
אנה שניידר: מענק הסתגלות מדבר על כך שחבר כנסת לשעבר אשר כיהן מלוא תקופת כהונתה של כנסת אחת לפחות, בין אם השלימה את התקופה ובין אם התפזרה לפני כן, וכן חבר הכנסת לשעבר שהחל בכהונתו בתוך תקופה של ארבעה חודשים מיום תחילת כהונתה של הכנסת והוא אינו זכאי לקצבה או שקצבתו אינה מגיעה ל_70% מהמשכורת - - -
יוסי כץ: זאת אומרת שהעניין הזה חל על הפנסיה הצוברת.
יוסי כץ: ההנחיה שלנו - - -
רענן כהן: אותו דבר.
אנה שניידר: יש עוד נקודה שאני מבקשת שנקבל לגביה הנחיה; יש מענק לחבר כנסת שפורש ואינו זכאי לקצבה.
אנה שניידר: סעיף 15 אומר: חבר כנסת לשעבר שאינו זכאי לקצבה לפי החלטה זאת, ישולם לו בשעה שיחדל לכהן מענק בסכום של 18% מהמשכורת האחרונה ששולמה לו.
אנה שניידר: מה עושים עם הסעיף הזה?
אנה שניידר: הרי חבר כנסת שיש לו פנסיה צוברת זכאי לפנסיה הזאת מהרגע שהוא מצטרף לקופת הגמל - - -
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: זה אותו דבר.
אנה שניידר: הוא זכאי לפנסיה צוברת מהרגע שהוא הצטרף לקופה.
יוסי כץ: ההחלטה שתנו תהיה להחיל את התנאים הקיימים בשינויים המתחייבים ולהסמיך את יושב ראש הוועדה, לאחר התייעצות עם היועצת המשפטית, להחליט בהתאם אלא אם כן את מבקשת שאני אביא את העניין בפני הוועדה.
אנה שניידר: אנחנו נכין נוסח ונביא אותו לאישור הוועדה.
יוסי כץ: אנחנו עוברים לסעיף הבא בסדר היום - תיקון לחוק גמלאות לנושאי משרה ברשויות השלטון בנושא חברי כנסת שנבחרו לכהונה נוספת ואינם זכאים לפנסיה תקציבית.
יוסי כץ: תיקון לחוק גמלאות לנושאי משרה ברשויות השלטון בנושא חברי כנסת שנבחרו לכהונה נוספת ואינם זכאים לפנסיה תקציבית
יוסי כץ: הכנתה של הצעת החוק הזאת הושלמה אתמול, הכנסנו אותה לסדר היום שלנו, אבל מר יובל רכלבסקי שלח לי לפני כחצי שעה מכתב שבו הוא כותב שנודע לו לראשונה על כוונתה של ועדת הכנסת לתקן את חוק הגמלאות וכו' וכו', וכי קיום הישיבה היום, מבלי שניתנה לממשלה הזדמנות לקבל עותק מהצעת החוק ולכנס ועדת שרים לענייני חקיקה על מנת לגבש את עמדתה - אינו ראוי ופוגע בקיומם התקין של הליכי חקיקה.
יוסי כץ: כאמור הוא מבקש לדחות את הדיון בנושא הזה.
אנה שניידר: גם משרד המשפטים - - -
יוסי כץ: אתמול בערב שוחחתי עם שר המשפטים, הוא פנה אליי עם אותה פנייה והגעתי אתו לסיכום שאנחנו נתחיל את הדיון היום ונשלים אותו בישיבה הבאה.
יוסי כץ: לא נקיים היום הצבעה ונאפשר, בישיבה הבאה, למשרד המשפטים ולמשרד האוצר להעיר את הערותיהם.
יוסי כץ: כדי שלא תהיינה אי הבנות וכדי שנציגי המשרדים גם יוכלו לעיין בפרוטוקול אני מבקש מהיועצת המשפטית לכנסת להבהיר במה מדובר.
אנה שניידר: כפי שאמרתי קודם, מי שהחל בכהונתו ב-15 במאי 99 זכאי לפנסיה צוברת ולא לפנסיה תקציבית - - -
אפי אושעיה: א
אפי אושעיה: בקש את סליחתך על כך שאני מפריע לך באמצע דברייך.
אפי אושעיה: אני מבקש לעזוב את הישיבה עכשיו אבל קודם שאני אעזוב אותה אני רוצה להדגיש שכל העניינים המקצועיים יובהרו עכשיו כדי שבשבוע הבא גם נציגי האוצר וגם נציגי משרד המשפטים יוכלו להבין מה הבסיס המקצועי, לא הציבורי, שעליו נשענו.
אפי אושעיה: היות ויש לי קשר לעניין הזה אני, כאמור, עוזב את חדר הישיבה.
אפי אושעיה: (חבר הכנסת אפי אושעיה עוזב את חדר הישיבה)
יוסי כץ: רשות הדיבור ליועצת המשפטית לכנסת.
אנה שניידר: כפי שאמרתי קודם, בעניין של החלטת הגמלאות, החל מה-15 במאי 99 נושא משרה שהתחיל בכהונתו לאחר תאריך זה זכאי לפנסיה צוברת ולא לפנסיה תקציבית.
אנה שניידר: יחד עם זאת החוק קובע מספר סייגים בנושא הזה והסייג הראשון מופיע בסעיף 1א (א), בסיפה, שאומר: "הוראה זו תחול גם על חברי כנסת ועל שרים שהחלו בכהונתם לפני היום הקובע ונבחרו או מונו לתקופת כהונה נוספת לאחר תקופה העולה על שנה שבה לא כיהנו כחברי כנסת או כשרים, וזאת לגבי תקופת הכהונה הנוספת האמורה ואילך.
אנה שניידר: משמעות הסייג הזה היא שחבר כנסת שנבחר לכנסת מיד, באופן רצוף, ולא היתה הפסקה של שנה בתקופת כהונתו בכנסת, זכאי לפנסיה תקציבית.
אנה שניידר: חבר כנסת שכהונתו בכנסת הופסקה לתקופה של שנה לפחות זכאי לפנסיה צוברת.
אנה שניידר: זה סייג אחד.
אנה שניידר: כמובן שהדבר הזה חל גם על חברי כנסת.
אנה שניידר: אם מישהו היה מנכ"ל משרד ממשלתי והוא נבחר לכנסת, הוא נהנה מפנסיה תקציבית.
אנה שניידר: כלומר החוק קבע רצף לעניין עובדי מדינה.
אנה שניידר: לעומת זאת הרצף נפסק לגבי חבר כנסת ושר אם נפסקה כהונתם בכנסת לתקופה של שנה לפחות.
אנה שניידר: זה המצב הקיים.
יוסי כץ: למה קבעו תקופה של שנה?
יוסי כץ: אני לא מביע עמדה, כרגע, לגבי הצעת החוק אני רק אומר את הדברים האלה כמי שעוסק הרבה שנים בנושאי פנסיה ודיני עבודה.
יוסי כץ: מסתבר שיש פה איזושהי תוצאה לא צודקת לגבי חברי כנסת.
יוסי כץ: נוח לי לקחת כדוגמה דווקה את יושב ראש הכנסת שעזב את בית המחוקקים מרצונו, הלך לשליחות לסוכנות וכיהן איקס שנים כיושב ראש הנהלת הסוכנות.
יוסי כץ: חברי כנסת שיכולים להיפגע כתוצאה מההחלטה הזאת הם חברי כנסת שלא חל שום שינוי בהתייחסות שלהם לחיים הציבוריים.
יוסי כץ: הם נבחרו לכנסת ה-14, שירתו את מלוא תקופת הכהונה, התמודדו באותם מחוזות בחירה, באותן שיטות ובאותן מפלגות ונבחרו לכנסת החמש עשרה ברשימה אבל בגלל תוצאות הבחירות הם לא נכנסו עם תחילת כהונתה של הכנסת וגם לא תוך שנה אלא העניין הזה ארך שנה ורבע או שנה וחצי עד שהם נכנסו לכנסת.
יוסי כץ: מדובר על עניין מקרי לחלוטין; הם מופיעים באותה רשימה, הם נמצאים באותה מפלגה, הם נבחרו באותה שיטה ולא קרה שום דבר לגביהם, לא חל שום שינוי באורח החיים שלהם ורק במקרה ארך יותר משנה, עוד שלושה או ארבעה חודשים עד שהם נכנסו לכהן בכנסת.
אנה שניידר: אני מביעה עמדה מקצועית גרידה וטוענת שלא היה צריך להיות אף סייג לגביהם.
אנה שניידר: זאת אומרת שהיה צריך לחתוך ולהגיד: כל מי שכיהן בתפקיד של נושא משרה עד תאריך מסויים – הזכויות שלו ממשיכות לרןץ כי אי אפשר, על פי החוק, לפגוע בזכויות קיימות.
אנה שניידר: מי שהחל בכהונתו לאחר היום הקובע, קרי ה-15 במאי 99, היה צריך לקבוע לגביו שהוא זכאי לפנסיה צוברת ולא להיכנס לסייגים.
אנה שניידר: הסיבות שבגללן נכנסו הסייגים האלה לא ידועות לי מבחינה מקצועית מכל מקום אני מבקשת להבהיר שעובדי המדינה לא עברו, עדיין, בכלל, - - -
יוסי כץ: עובדי המדינה החדשים לא עברו עדיין לפנסיה צוברת?
אנה שניידר: לדעתי לא, כי החוק לגבי עובדי מדינה - - -
יוסי כץ: קשה לי להאמין למה שאזניי שומעות.
יוסי כץ: אם זה נכון שעובדי המדינה החדשים לא עברו לפנסיה צוברת כי אז אני בכלל חושב שצריך לבדוק את העניין הזה מחדש.
אנה שניידר: החוק לגבי עובדי מדינה, לדעתי, נתקע ולא חוקק.
אנה שניידר: במסגרת חוק ההסדרים חוקק החוק לעניין נושאי משרה ברשויות השלטון ולראשי רשויות מקומיות.
אנה שניידר: לפי מיטב ידיעתי עדיין לא חוקק החוק בעניין עובדי מדינה.
יוסי כץ: כפי שכבר הודעתי בתחילת הישיבה, אני לא אקיים את הדיון הזה כיוון שהיתה אליי פנייה גם של שר המשפטים וגם של הממונה על השכר באוצר לדחות אותו ואנחנו דוחים אותו לשבוע הבא אבל אני מבקש להבהיר משהו; אין הרבה מקרים כאלה שבהם חברי כנסת יורים לעצמם ברגל ובאמת מתוך כוונה טהורה כדי להיות כמו שאר עובדי השירות הציבורי - - -
חיים כץ: הם יורים לעצמם ברגל מחוסר הבנה.
יוסי כץ: חברי הכנסת שבהם מדובר הם חברי כנסת שנבחרו לכנסת הארבע עשרה וכשהם נבחרו הם ידעו שיש פנסיה תקציבית.
יוסי כץ: כך היה החוק.
יוסי כץ: מי מהם שעבדו 15 או 20 שנה באיזשהו מקום עבודה, אמרו לעצמם:
יוסי כץ: אני יכול לעזוב את קרן הפנסיה, אני לא צריך זכויות פנסיה משום מקום אחר משום שיש לי פנסיה תקציבית במקום החדש שבו אני מכהן.
יוסי כץ: למרות שהם ידעו זאת ואולי מתוך הנחה שהם ייבחרו פעם נוספת, הם קבעו שהפנסיה התקציבית מופסקת, עוברים לפנסיה צוברת ובסך הכל הם שינו את מצבם - - -
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: מי שיש לו רצף – אין לו בעיה.
יוסי כץ: אמרתי שאולי הם יצאו מתוך הנחה שהם ימשיכו לכהן, כי הם הלכו במערכת הפוליטית, נבחרו באותם מקומות וכו'.
יוסי כץ: אבל מה שקרה הוא שהם ירו לעצמם ברגל משום שמי שחלפה למעלה משנה מהמועד שבו הוא עזב את הכנסת למועד שהוא חזר אליה – הפסיד את זכויותיו.
יוסי כץ: אם זה היה קורה לעובד רגיל אני הייתי מרגיש כלפיו רחמים ויכול להיות שגם לגביו הייתי מציע לשנות את החוק אבל עכשיו היועצת המשפטית לכנסת אומרת לנו שלא ברור כלל וכלל אם עובדי מדינה מקבלים פנסיה - - -
חיים כץ: בניגוד למה שאמרת, חברי כנסת עושים את מה שהם עושים מחוסר הבנה.
חיים כץ: היום בכנסת החמש עשרה, לא לכל חבר כנסת יש 2% פנסיה לשנה.
חיים כץ: חברי הכנסת נכנסים לפנסיה צוברת במתכונת החדשה זאת אומרת שהם יכולים לחסוך עד פעמיים השכר הממוצע במשק עד 14 אלף שקל לפנסיה, מעבר לזה הם לא יכולים - - -
יוסי כץ: אני רוצה לדעת אם זה נכון.
יוסי כץ: בקרנות הפנסיה יש מגבלה על צבירת הזכויות והשאלה שנשאלת בהקשר הזה של הדברים היא האם במגבלה הזאת - - -
חיים כץ: הם לא יכולים לחסוך עד מעבר לפעמיים השכר הממוצע במשק שהם 14 אלף שקלים בקרנות פנסיה.
חיים כץ: בגין כך הם מקבלים אגרות חוב מיועדות מהמדינה.
חיים כץ: בנוסף, כל אחד צובר אחוזים לפי גילו.
חיים כץ: אם, לדוגמה, נכנסת לכהן בגיל 60 – תקבל 0.6% או 0.7% פנסיה לשנה למרות שאתה משלם אותו דבר כמו מי שנבחר לכנסת בהיותו בן 25 והוא מקבל 7% פנסיה לשנה.
חיים כץ: היום הפנסיה היא פנסיה מאוזנת אישית לפי התכנית הזאת - - -
יוסי כץ: אתה מדבר על תכניות הפנסיה החדשות.
חיים כץ: כן, של חברי הכנסת שנכנסו אליהם.
יוסי כץ: לא ידעתי.
חיים כץ: מחודש ינואר 1995 הופעלה תכנית פנסיה חדשה.
חיים כץ: אחרי אותה תקופה - אין אחידות בנושא הזה.
חיים כץ: היום יש חבר כנסת שמרוויח כך וכך, חבר כנסת שמרוויח אחרת, ויש עוד מצב; ההבדל בין חבר כנסת ותיק, כלומר שכיהן בכנסת ה-14 וה-15 עומד על בערך 600 אלף שקלים לשנה אם עושים עלות אקטוארית, אם הוא לא נבחר בגיל 55.
חיים כץ: היה צריך לפתור את עניין חוסר השוויוניות שקיים בכנסת עוד בוועדת אלוני.
חיים כץ: ביקשתי להופיע בפניה אבל נעניתי בשלילה.
חיים כץ: אני מבקש ממך, אדוני יושב ראש הישיבה, שכאשר תקיים דיון על עניין הגמלאות – תזמין אותי אליו.
אנה שניידר: אני מבקשת שהוועדה תשים לב לכך שאנחנו מדברים על נושאי משרה ברשויות השלטון ולא רק על חברי כנסת.
אנה שניידר: קביעת מסגרת דיון להצעות להביע אי אמון בראש הממשלה
יוסי כץ: סיעות מרצ, חד"ש-רע"מ-מל"ע-בל"ד-תע"ל וגשר הגישו ליושב ראש הכנסת הצעות להביע אי אמון בממשלה, אשר תידונה בישיבת הכנסת שתתקיים ביום רביעי בעוד שבוע.
יוסי כץ: כיוון שוועדת הכנסת מתבקשת לקבוע מסגרת דיון להצעות האלה אני מציע לאמץ את ההחלטה זאת שלפני הקודמת שקיבלנו, לפי המתכונת הבאה: סיעות ישראל אחת, הליכוד, ש"ס ומרצ – 10 דקות לסיעה עם אפשרות פיצול; סיעת האיחוד הלאומי – ישראל ביתנו – 7 דקות עם אפשרות פיצול; סיעות בנות 4-6 חברים – 5 דקות לסיעה ללא אפשרות פיצול; סיעות בנות 3 חברים – 4 דקות לסיעה ללא אפשרות פיצול; סיעות בנות חבר אחד – 3 דקות לסיעה ללא אפשרות פיצול.
יוסי כץ: הוספנו לסדר היום שלנו סעיף נוסף:
יוסי כץ: המלצה למינוי יושב-ראש קבוע לוועדת הכספים.
יוסי כץ: על פי ההסכם הקואליציוני, סיעת יהדות התורה תעמוד בראשות ועדת הכספים, נתבקשתי להעמיד להצבעה את בחירתו ומינויו של חבר הכנסת, הרב יעקב ליצמן, כיושב ראש ועדת הכספים, המלצה שלנו.
יוסי כץ: אני רוצה לומר, שסיכמתי עם חבר הכנסת גפני, יושב ראש סיעת יהדות התורה, ועם חבר הכנסת ישראל כץ, שאנחנו נמליץ היום על בחירתו של חבר הכנסת ליצמן והחלפתו של חבר הכנסת כץ, אבל המועד יהיה בסדר גודל של עד כשבועיים ויתואם ביני לבין חבר ישראל כץ.
יוסי כץ: ההמלצה למינוי יושב ראש קבוע לוועדת הכספים נתקבלה.
יוסי כץ: המינוי אושר, חבר הכנסת ליצמן התמנה ליושב ראש קבוע לוועדת הכספים.
יוסי כץ: (תיקון), התשס"א – 2001
אנה שניידר: רק רציתי להזכיר, שאנחנו דנים בתנאים נלווים לחברי כנסת, שנמצאים בפנסיה צוברת.
אנה שניידר: היום ישנו חוק גמלאות לנושאי משרה ברשויות השלטון, שתוקן לפני כשנתיים, הקובע כי חבר כנסת או נושא משרה ברשויות השלטון שהתחיל בתפקידו לאחר 15 במאי 1999, עם סייג מסוים לעניין חברי כנסת שנבחרו מחדש תוך שנה, יהיה בפנסיה צוברת.
אנה שניידר: מצד שני, ישנו סעיף 1 לחוק גמלאות לנושאי משרה ברשויות השלטון, שמסמיך את ועדת הכנסת לקבוע תשלומים אחרים לחברי כנסת לשעבר שנמצאים בגמלאות.
אנה שניידר: מכוח ההסמכה הזאת התקבלה עוד בשנת 1969 החלטת גמלאות לנושאי משרה ברשויות השלטון (חברי הכנסת ושאיריהם).
אנה שניידר: ההחלטה הזאת מתייחסת ככל שמדובר בתנאים נלווים אך ורק לחבר כנסת שזכאי לקצבה, קרי לפנסיה תקציבית, ובחלק מהמקרים מתנה את הזכאות בשיעור קצבה שהוא 70% או התייחסות כזאת או אחרת.
אנה שניידר: מצאנו, שיש איזה שהיא לקונה מבחינה משפטית - - -
שאול יהלום: את יכולה לתת דוגמאות במה מדובר?
אנה שניידר: מייד אתן דוגמאות כי אנחנו עוברים ומתקנים את ההחלטה.
אנה שניידר: למשל, שירותי טלפון.
אנה שניידר: סעיף 29 להחלטה הקיימת, הסעיף מתחיל כך: "חבר כנסת לשעבר הזכאי לקצבה לפי החלטה זו, זכאי לטלפון בדירתו".
אנה שניידר: קצבה על פי ההחלטה הזאת היא בעצם הפנסיה התקציבית.
אנה שניידר: על מנת להסיר ספק, יש צורך לתקן במספר מקומות, אנחנו נעבור עליהם, ותצטרכו לגבי תשלומים מסוימים להחליט מהו פרק הזמן המינימלי של כהונה כחבר כנסת שיזכה את אותו חבר כנסת בתשלום הזה או בתקבול הזה.
שאול יהלום: בפנסיה תקציבית לא יהיה פרק זמן מינימלי?
אנה שניידר: היה, אבל התייחסו לנושא של שיעור קצבה.
אנה שניידר: לדוגמה, לגבי שר, אמרו, שר שיש לו קצבה בשיעור של 70%, זכאי לשירותי מזכירות.
שאול יהלום: אנחנו מבקשים לדעת באופן ספציפי, השר לא שייך להחלטה.
אנה שניידר: אני יודעת, כרגע רק נתתי דוגמה, נעבור אחד אחד בהחלטה שמונחת לפניכם ותצטרכו להחליט לגבי כל סעיף.
אנה שניידר: אני עוברת לסקירה הספציפית.
אנה שניידר: ראשית, בסעיף 1 להחלטה העיקרית בשנת 1969, יש הגדרה של גמלה.
אנה שניידר: ההגדרה אומרת, שגמלה זה קצבה או מענק, לרבות טובת הנאה או שירות.
אנה שניידר: אני מציעה לומר – וזה למעשה תיקון טכני - שבהגדרת גמלה, בסופה יבוא: למעט פנסיה צוברת, ואז להוסיף הגדרה: פנסיה צוברת כמשמעותה בסעיף 1 א' רבתי לחוק גמלאות לנושאי משרה ברשויות השלטון.
אנה שניידר: זה תיקון טכני שיעזור לנו בהמשך.
אנה שניידר: אני עוברת לסעיף 8 להחלטה העיקרית.
אנה שניידר: סעיף 8 להחלטה העיקרית דן בגמלאות ליושב ראש הכנסת.
אנה שניידר: כתוב שם כך: "יושב ראש הכנסת לשעבר זכאי לגבי תקופת כהונתו כיושב ראש הכנסת לגמלאות כאילו היה ראש הממשלה, וכן זכאים שאיריו ושאירי יושב ראש הכנסת.
אנה שניידר: הוראת סעיף 7 תחול עליו, ראש ממשלה זכאי לקצבה אם הוא כיהן 18 חודש לפחות".
אנה שניידר: אני מציעה להוסיף בסעיף הזה, סעיף קטן (ד) שאומר: הוראות סעיף זה יחולו בשינויים המחויבים גם על יושב ראש הכנסת לשעבר הזכאי לפנסיה צוברת ובלבד שכיהן כיושב ראש הכנסת 18 חודשים לפחות.
אמנון כהן: איך היה עד היום?
אנה שניידר: אותו הדבר, אבל אני משווה את המצב המשפטי לעניין יושב ראש הכנסת.
שאול יהלום: כל העניין כאשר דובר על פנסיה צוברת, שלא ייווצרו מקרים כאלה.
שאול יהלום: מה זו פנסיה צוברת, מי ישלים את הכסף הזה?
אנה שניידר: אם יורשה לי להסביר, אנחנו לא מדברים על פנסיה כפנסיה, אנחנו מדברים בהמשך למשל על שירותי מזכירות.
שאול יהלום: אני מדבר על ראש הממשלה.
אנה שניידר: גם אני מדברת עליו.
אנה שניידר: סעיף 8 להחלטת הגמלאות אומר: "יושב ראש הכנסת זכאי לפנסיה כמו ראש הממשלה" – אחר כך יש סייגים לעניין שירותי מזכירות ולעניין הוצאות נסיעה.
שאול יהלום: נעזוב לרגע את הוצאות הנסיעה ושירותי המזכירות, אני מדבר על הפנסיה.
אנה שניידר: אבל אנחנו לא, כאן אנחנו לא מדברים על הפנסיה, בפנסיה לא נוגעים, אנחנו מדברים רק על התנאים הנלווים.
שאול יהלום: זאת אומרת, יושב ראש הכנסת שכיהן כשנה וחצי כיושב ראש כנסת והוא חדש בפנסיה צוברת, הוא יקבל על פי תקנות מבטחים.
אנה שניידר: נכון, את הפנסיה, אבל את שירותי המזכירות ואת הוצאות הנסיעה הוא יקבל כמו היום.
אנה שניידר: יושב ראש כנסת שזכאי לפנסיה צוברת, שלא ייאמר שהוא לא זכאי לתנאים הנלווים.
אנה שניידר: סעיף 15 דן במענק לחבר כנסת הפורש ואינו זכאי לקצבה.
אנה שניידר: הסעיף אומר היום כך: "חבר כנסת לשעבר שאינו זכאי לקצבה לפי החלטה זו – זאת אומרת, מי לא זכאי?
אנה שניידר: מי שלא כיהן ארבע שנים כחבר כנסת – ישולם לו בשעה שיחדל לכהן מענק בסכום של 18% מהמשכורת האחרונה ששולמה לו כחבר כנסת, כפול מספר החודשים שכיהן כחבר כנסת אחרי 6 באפריל 1958".
אנה שניידר: זה מה שאומר היום סעיף 15.
אנה שניידר: מה אנחנו מציעים?
אנה שניידר: אנחנו מציעים, שהאמור בסעיף יסומן א' ובסופו יבוא: הוראות סעיף זה יחולו גם על חבר הכנסת לשעבר הזכאי לפנסיה צוברת ובלבד שכיהן כחבר כנסת תקופת כהונה של כנסת אחת לפחות.
אנה שניידר: כנסת אחת לפחות יש הגדרה שזה מלוא תקופת כהונתה של כנסת אחת, בין אם השלימה את התקופה הקבועה בחוק ובין אם התפזרה לפני.
יוסי כץ: מה מטרת הסעיף המקורי?
אנה שניידר: מטרת הסעיף המקורי, להעניק איזשהו מענק לחבר כנסת שלא זכאי בכלל לקצבה, כלומר, לתת לו איזה שהיא נחיתה רכה יותר לתקופה שלאחר כהונתו כחבר כנסת.
יוסי כץ: מציעים את הסעיף הזה מאחר שחברי הכנסת שמקבלים פנסיה צוברת לא מקבלים פנסיה אלא צוברים רק זכויות שאולי יבואו למימוש בעוד עשרים שנה.
אמנון כהן: זה חל גם על סגני ראשי רשויות?
אנה שניידר: אנחנו לא מדברים כאן בסגני ראש עיר, זאת החלטה אחרת שלא שייכת לכנסת.
אנה שניידר: אנחנו מדברים על החלטת חברי הכנסת לעניין מענק.
שאול יהלום: מכיוון שהרעו את הזכויות של בעלי פנסיה צוברת, צריך לדעת, שאנחנו מוסיפים להם זכות שאין בפנסיה התקציבית.
שאול יהלום: מה המשמעות של לא זכאי?
שאול יהלום: צריך לכתוב: בעת הפסקת עבודתו כחבר כנסת, כי הרי הוא יהיה זכאי בגיל 65.
אנה שניידר: כרגע אנחנו לא נוגעים בסעיף כפי שהוא קיים, זה שכתוב: לא זכאי לקצבה, זה כתוב היום לגבי פנסיה תקציבית.
שאול יהלום: אדם שלא זכאי לקצבה הוא חבר כנסת שכיהן פחות מארבע שנים בכנסת.
שאול יהלום: את אומרת, שאותו אחד שלא זכאי לקצבה ונמצא בפנסיה צוברת, קרי, לא מי שכיהן פחות מארבע שנים אלא גם מי שכיהן שמונה שנים.
יוסי כץ: צודק חבר הכנסת יהלום, בסעיף הזה אנחנו מוסיפים לבעלי הפנסיה הצוברת, כלומר, חברי כנסת שנבחרו לאחר הכנסת החמש-עשרה, אנחנו מוסיפים להם זכות למענק שלא מותנה באורך התקופה שבה הם משרתים בכנסת, להפך.
אנה שניידר: אבל כאן אנחנו בעצם מתנים את המענק בכך שהוא היה איזה שהיא תקופה מינימלית כחבר כנסת.
אנה שניידר: השאלה אם אתם רוצים שזה יהיה תקופת כהונה של כנסת שלמה או שאתם רוצים להיטיב עוד יותר ולומר, גם אם הוא כיהן שלושה חודשים - - -
שאול יהלום: זה מענק של חודש אחד?
אנה שניידר: מדובר במענק של 18% כפול מספר החודשים שהוא כיהן - - -
יוסי כץ: זה לא משמעותי.
טובי חכימיאן: זה משמעותי אם הוא כיהן 10 שנים, 10 שנים כפול 18%?
יוסי כץ: לא, זה לא נראה לי תקין.
יוסי כץ: לא הגיוני שהוא יקבל כפול עשר שנים.
שאול יהלום: אדם שכיהן עשר שנים כחבר כנסת בפנסיה צוברת, באופן עקרוני הוא זכאי לגמלה אלא שהגמלה תינתן לו בגיל 65.
שאול יהלום: את אומרת שהוא לא זכאי לגמלה, קרי, שהוא סיים לכהן כחבר כנסת והוא לא זכאי לגמלה בעת עזיבתו וצריך לציין זאת.
יוסי כץ: אני חולק על הרעיון, אני חושב שלא יכול להיות, שניתן מענק, זו בעצם הטבה נוספת לבעלי הפנסיה הצוברת שלא מוגבלת בשום שיעור.
יוסי כץ: זאת אומרת, אדם יכול לשרת עשרים שנה בפנסיה צוברת, הרי לא ניתן לו 20 כפול 12 חודשים כפול 18%, זה לא הגיוני.
אפי אושעיה: מי שכיהן עשר שנים, מה גובה המענק שיקבל?
יוסי כץ: 120 משכורות כפול 18%, זה מוגזם, לא זו הייתה מטרת המחוקק.
אנה שניידר: 18% מהמשכורת כפול מספר החודשים שכיהן.
יוסי כץ: המטרה של הסעיף הזה הייתה לפצות את חברי הכנסת בשיטת הפנסיה התקציבית שאין להם פנסיה תקציבית כתוצאה משירות קצר בכנסת או כתוצאה מכך שהם צעירים.
יוסי כץ: זו הייתה מטרת המחוקק ולכן מאותו רגע שקבענו שהפנסיה היא פנסיה צוברת ולא פנסיה תקציבית - דעתי ידועה בנושא הזה אבל בואו נניח שאנחנו רוצים ללכת לקראת חברי הכנסת שאין להם פנסיה תקציבית - הם מגיעים לכנסת לא בגיל 21 או 25 כמו עובד רגיל, הם מגיעים בגיל מבוגר יותר, במקרה הזה צריך לקבוע אחד מהשניים, או להגביל את המענק באיקס שנים – ארבע שנים או שש שנים – זה סביר, או לקבוע מענק הסתגלות.
אנה שניידר: מייד נגיע למענק ההסתגלות.
יוסי כץ: אני אומר, לקבוע איקס חודשי משכורת ולא להסתבך עם 18%.
אפי אושעיה: מדובר ב-18% לשנה?
אנה שניידר: 18% כפול מספר החודשים שבהם חבר הכנסת כיהן.
שאול יהלום: אני מציע לבטל את הסעיף, הגיע הזמן שהסעיף הזה יבוטל.
שאול יהלום: הסעיף הזה צריך להתבטל מכיוון שאין היום אף חבר כנסת שנמצא בפנסיה תקציבית, כולם עברו לפנסיה צוברת.
שאול יהלום: אין טעם להסתמך על סעיף שהוא לא אפקטיבי.
יוסי כץ: יש חבר כנסת אחד או אפילו שניים שלא הגיעו לגיל 45.
טובי חכימיאן: גם אם הם לא הגיעו לגיל 45, הזכויות מוקפאות עד גיל 45, הם לא קיבלו פיצויים, הם יקבלו פנסיה בגיל 45.
שאול יהלום: הסעיף הזה כבר לא רלבנטי ואני מציע לא להסתמך עליו אלא להוסיף סעיף חדש על פי הצעת היושב ראש, שיהיה סביר, למשל: ובלבד עד תקרה של איקס משכורות.
אפי אושעיה: ישנו עיוות כלשהו, חבר כנסת ששירת בכנסת במשך 20 שנה מקבל שכר פחות מחבר כנסת חדש אם הוא למשל סגן יושב ראש.
שאול יהלום: אין ותק לחבר כנסת.
אפי אושעיה: זה רע מאוד.
אפי אושעיה: אני מציע לעשות את החישוב בצורה מדורגת ולא על פי השיטה שהצעתם.