GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אנה שניידר: יהיה כתוב: "חבר כנסת אשר זכאי לפנסיה צוברת, יהיה זכאי למענק בסכום של 18% ממשכורתו, כפול מספר החודשים, עד לתקרה של - - -
שאול יהלום: ואת אומרת שזה בכל מקרה רק עד ארבע שנים.
יוסי כץ: מי בעד אישור הסעיף כמתוקן, ירים את ידו.
אנה שניידר: סעיף 4 מתייחס למענק הסתגלות.
אנה שניידר: הסעיף שקיים היום, סעיף 15א רבתי, אומר כך: חבר כנסת לשעבר, אשר כיהן מלוא תקופת כהונתה של כנסת אחת לפחות, בין אם השלימה את התקופה הקבועה בחוק ובין אם התפזרה לפני כן וכן חבר כנסת לשעבר שהחל בכהונתו בתוך תקופה של ארבעה חודשים מיום תחילת כהונתה של הכנסת ואינו זכאי לקצבה, או שקצבתו אינה מגיעה ל 70% מהמשכורת הקובעת, יהיה זכאי למענק הסתגלות בשיעור של ארבע פעמים המשכורת האחרונה ששולמה לו.
אנה שניידר: זה ההסדר לגבי מי שאינו זכאי לפנסיה תקציבית.
שאול יהלום: רק להרגיע את חבר הכנסת זנדברג, זה אלוני.
אליעזר זנדברג: אתה מדבר כאילו אני חסיד של העניין.
שאול יהלום: אתה שפוט של העניין.
אליעזר זנדברג: אני רק רוצה סדר בשיטה.
אליעזר זנדברג: אם אנשים פה ייקחו את שיקול הדעת שלהם - - -
שאול יהלום: ממתי יש סדר בכנסת?
יוסי כץ: אולי אפשר לקבל הסבר?
אנה שניידר: אני עוד לא סיימתי להסביר.
אנה שניידר: כרגע הצגתי רק את המצב הקיים לגבי חברי כנסת שנמצאים בפנסיה תקציבית.
אנה שניידר: היה כאן תיקון, כפי שאמר חבר הכנסת יהלום, שנעשה בעקבות המלצה של ועדת אלוני, לתת מענק הסתגלות גם למי שהחל את הכהונה שלו לא בתחילת כהונתה של הכנסת, אלא תוך ארבעה חודשים מתחילת כהונתה.
אנה שניידר: גם הוא יהיה זכאי למענק הסתגלות אם הוא לא זכאי לפנסיה תקציבית.
יוסי כץ: מה ההבדל בין מענק ההסתגלות לבין המענק שאישרנו לפני דקה?
אנה שניידר: כאן זה ארבע משכורות מלאות.
יוסי כץ: לא בכסף.
יוסי כץ: מה ההבדל המוסרי, נקרא לזה.
יוסי כץ: מה עומד מאחורי זה.
שאול יהלום: זה כמו שעובד מקבל פיצויים ומענק הסתגלות.
שאול יהלום: אתה הרי מומחה ליחסי עבודה.
יוסף לפיד: צריך לקרוא לזה מענק שיקום ואז זה יהיה ברור.
שאול יהלום: זה ועדת אלוני.
אנה שניידר: יש כאן שני סוגי מענקים.
אנה שניידר: מענק הסתגלות, אני לא בטוחה שזה ועדת אלוני.
אנה שניידר: מענק הסתגלות עוד נקבע על ידי רוזן - צבי, אם אני לא טועה.
שאול יהלום: סליחה.
שאול יהלום: רוזן - צבי.
שאול יהלום: את צודקת.
אנה שניידר: ועדת אלוני עשתה תיקון.
אנה שניידר: כאן לפנינו הצעה שאומרת, בסעיף 4: "הוראות סעיף זה – קרי: סעיף 15א רבתי – יחולו גם על חבר הכנסת לשעבר הזכאי לפנסיה צוברת, ובלבד שכיהן כחבר כנסת במשך תקופת כהונה של כנסת אחת לפחות".
אנה שניידר: אני מציעה להתיישר לחלוטין אחרי התיקון שנעשה, כלומר: לכלול גם מי שהחל בכהונתו תוך תקופה של ארבעה חודשים מיום תחילת כהונתה של כנסת מסוימת.
אנה שניידר: פשוט, התנאי של 70% פנסיה לא רלוונטי לגבי פנסיה צוברת.
אנה שניידר: אז אנחנו מציעים כאן להשוות ושוב, לתת את מענק ההסתגלות גם לחבר כנסת שזכאי לפנסיה צוברת.
אליעזר זנדברג: למה ארבעה חודשים?
שאול יהלום: את זה קבעה ועדת רוזן – צבי.
שאול יהלום: עכשיו אתה רוצה לשנות את זה?
שאול יהלום: הרי ביקשת סדר.
נעמי חזן: זה בגלל שאחרי הבחירות מתחלפים?
שאול יהלום: ועדת רוזן – צבי ככה קבעה.
אליעזר זנדברג: מה עם מי שנכנס אחרי שמונה חודשים?
נעמי חזן: אז יש לך מקרה דורון שמואלי.
אליעזר זנדברג: דורון שמואלי נכנס ברגע האחרון.
נעמי חזן: חזן.
אליעזר זנדברג: ואם קובעים על פי החלק היחסי, אז אין בעיה.
אליעזר זנדברג: עיקרון של יחסיות, שקובע שמדובר בחלק יחסי, פרופורציונלי, של תקופת הכהונה שלו ביחס לסך כל כהונת הכנסת, כפול התקרה.
שאול יהלום: אבל היא מחמירה.
אליעזר זנדברג: לכן אני אומר: זה לא הגיוני.
ארבל אסטרחן: הנושא הזה נדון בוועדת הכנסת מספר רב של פעמים, אני חושבת שגם חבר הכנסת זנדברג היה שותף אז לדיונים שהתעוררו בעקבות המקרה של דורון שמואלי.
ארבל אסטרחן: היו כל מיני הצעות, כמו לעשות מדרג ודברים אחרים.
ארבל אסטרחן: הוחלט להעביר את זה לוועדת אלוני.
ארבל אסטרחן: ועדת אלוני המליצה שהזכאות למענק הסתגלות יהיה למי שכיהן תקופת כהונה מלאה, או נכנס בארבעת החודשים הראשונים.
ארבל אסטרחן: הרציונל היה באמת כפי שאמרה חברת הכנסת חזן, שבתחילת כנסת יש חילופים מסוימים.
ארבל אסטרחן: ועדת הכנסת החליטה לאמץ את זה.
נחמה רונן: זה שונה מכל מקום עבודה אחר.
יוסי כץ: אם אנחנו נחליט, בהתאם להצעתו של חבר הכנסת זנדברג, לתת את השיעור היחסי למי ששירת פחות, אז יהיו שני סוגי אנשים: יהיו אנשים בפנסיה תקציבית שיהיה להם חוק א' שנקבע לפי ועדת אלוני.
ארבל אסטרחן: היכולת בידי הוועדה לשנות גם את התקציבית.
אנה שניידר: צריך ליישר קו.
שאול יהלום: אני רוצה להגיד משהו לחבר הכנסת זנדברג.
שאול יהלום: כאן הנושא עלה כבר וחזר וחברי כנסת החזירו את מה שהם קיבלו.
שאול יהלום: הנושא הזה היה יחסי ושלושה חברי כנסת שבהתחלה קיבלו על פי החלטת ועדת כנסת, חויבו, אחרי בג"צ או אלוני, לא יודע, להחזיר.
שאול יהלום: והחזירו כסף לקופת הכנסת.
שאול יהלום: אז אתה לא יכול היום לבוא ולהחזיר את זה עוד פעם, רקטרואקטיבית.
שאול יהלום: אין לך ברירה, אלא לקבל במצב הזה את מה שהחליטה ועדת הכנסת.
צבי הנדל: אני רוצה לומר משפט אחד.
צבי הנדל: יש הבדל אחד מהותי.
צבי הנדל: אני לא מתווכח עם ההגיון של חבר הכנסת זנדברג, יש בזה הגיון, באמת.
צבי הנדל: אבל, הבעיה הגדולה היא שזה עבר ועדה ציבורית פעמיים, אם אני לא טועה.
צבי הנדל: הנושא הזה.
צבי הנדל: מה עוד שהשינוי שאנחנו מציעים, גם אם יש בו הגיון, הוא מיטיב עם חברי הכנסת.
צבי הנדל: אני הייתי נזהר בזה.
יוסי כץ: מי בעד ההצעה כפי שהיא, ירים את ידו.
יוסי כץ: כפי שהיא.
אנה שניידר: סעיף 5 הוא טכני.
אנה שניידר: עכשיו אני עוברת לסעיף 6, שזה נושא נוסף שמתייחס לסעיף 26ב רבתי להחלטה הקיימת, שדן בקצבה ומענק.
אנה שניידר: הסעיף, כפי שהוא היום, אומר כך: "חבר הכנסת לשעבר, שנתקיימו בו שלושה אלה: 1.
אנה שניידר: חדל לכהן לאחר שהגיע לגיל 60.
אנה שניידר: כיהן כחבר הכנסת שלושים שנים לפחות, או שתקופת כהונתו בכנסת, בצירוף תקופת שירות – וכולי וכולי – מגיעה לשלושים שנים לפחות.
אנה שניידר: זכאי לקצבה בשיעור המירבי שנקבע בסעיף 12 או בסעיף 26, יהיה זכאי בנוסף לקצבה למענק בשל תקופת הכהונה העודפת על התקופה המזכה אותו בקצבה בשיעור המירבי, או העודפת על שלושים השנים – הכל לפי התקופה הארוכה שביניהן".
אנה שניידר: טובי אולי תוכל לומר כמה חברי כנסת נהנים מזה.
יוסי כץ: זה יהיה נדיר מאד לגבי חברי הכנסת שבפנסיה צוברת.
יוסי כץ: אשריהם וטוב להם.
יוסי כץ: פה מדובר על מי שמשרת בשירות המדינה מעל שלושים שנה.
יוסי כץ: לפי החוק הוא מקבל מענק מיוחד.
יוסי כץ: זה קיים, אגב, ברוב הסכמי העבודה.
חיים כץ: מעל 35, אבל.
חיים כץ: ב 30 הוא לא מגיע לתקרה.
יוסי כץ: סליחה, אבל זה קיים היום.
יוסי כץ: אין הצדקה להפלות בין חבר כנסת שמקבל פנסיה צוברת לבין חבר כנסת שמקבל פנסיה תקציבית בנושא הזה.
יוסי כץ: אז זה מקובל עלי.
יוסי כץ: אשרי אותו אדם שימלא את התנאים האלה.
יוסי כץ: כמה כאלה יש?
חיים כץ: מאחר ואי אפשר למלא את התנאים האלה - - -
אנה שניידר: למה אי אפשר?
יוסי כץ: סליחה, מי בעד אישור הסעיף ירים את ידו.
יוסי כץ: הסעיף אושר.
אנה שניידר: נושא נוסף:
אנה שניידר: סעיף 7 מתייחס לסעיף 29 להחלטה הקיימת, שירותי טלפון.
אנה שניידר: ארבל, אם את מוכנה להזכיר למה זכאי חבר כנסת לשעבר, מבחינת שירותי טלפון.
ארבל אסטרחן: היום חבר כנסת לשעבר שזכאי לקצבה, זכאי לתשלומי טלפון שנתיים בסכום של 750 ₪ לשנה, כפול מספר שנות הכהונה, עד תקרה של 7500 שקל.
אנה שניידר: אז אנחנו מציעים שהוראות סעיף זה יחולו גם על חבר כנסת לשעבר, הזכאי לפנסיה צוברת ובלבד שכיהן כחבר כנסת במשך תקופת כהונה של כנסת אחת לפחות.
אנה שניידר: ואני שוב מדגישה: תקופת כהונה של כנסת אחת, קבענו שזה כמה שזה יהיה.
יוסי כץ: מה קורה לגבי הפנסיה התקציבית?
יוסי כץ: גם כן נדרשת תקופת כהונה?
ארבל אסטרחן: זה רק לגבי מי שזכאי לקצבה.
יוסי כץ: נצביע.
יוסי כץ: ירים את ידו.
אנה שניידר: נושא נוסף: סעיף 8, לפניכם, מתייחס לסעיף 30 להחלטה הקיימת, שדן בפרסומי ממשלה.
אנה שניידר: ההחלטה היום אומרת שחבר הכנסת לשעבר, הזכאי לקצבה לפי החלטה זו, זכאי לקבל חינם כל חומר פרסום של הממשלה כפי שזכאי לכך חבר הכנסת.
יוסף לפיד: זה עונש.
יוסף לפיד: זו לא הטבה.
יוסף לפיד: אתה צריך ללכת לדואר לקבל כל מיני סטטיסטיקות.
יוסי כץ: כן, אתה הולך ועומד בתור.
אנה שניידר: אנחנו מציעים להחיל את זה גם על חבר הכנסת שזכאי לפנסיה צוברת ובלבד שכיהן לפחות תקופת כנסת אחת.
ארבל אסטרחן: ואותו דבר גם לגבי זכאות לעיתון, שזו איזשהי הטבה שהוכנסה לפני שנה.
יוסי כץ: כל ההטבות האלה, לגבי פנסיה תקציבית, מוגבלות לתקופת כהונה אחת.
אנה שניידר: דבר אחרון זה סעיף 9 לפניכם, שמתייחס לסעיף 31.
אנה שניידר: זכות נסיעה.
אנה שניידר: היום כתוב שחבר הכנסת לשעבר הזכאי לקצבה, זכאי לנסיעה חינם בתחומי המדינה ברכבת, באוטובוסים ובשירות ציבורי.
נעמי חזן: חשבתי שביטלנו את זה.
שאול יהלום: לא ביטלנו.
אנה שניידר: לא ביטלנו.
צבי הנדל: למה לבטל?
נעמי חזן: כי רוב אזרחי המדינה לא זכאים לזה.
צבי הנדל: הם גם לא זכאים להחזקת רכב.
יוסי כץ: מי בעד התקנה הזו?
שאול יהלום: עכשיו הסעיף שלי.
יוסי כץ: דבר.
שאול יהלום: כך סיכמנו, שבסיום ההחלטה הזאת נדון בסעיף ויש פה נייר שהוגש לכם.
יוסי כץ: אני לא ראיתי את זה.
יוסי כץ: אני לא יודע על מה אתה מדבר.
אתי בן יוסף: של עובדי מדינה.
אתי בן יוסף: למה לא הבאת את זה קודם?
ארבל אסטרחן: בישיבה הקודמת הוא ביקש שנבדוק משהו בעניין הזה.
שאול יהלום: היו"ר אמר שהוא רוצה להביא את זה יחד.
אנה שניידר: אתה מוכן להסביר את זה שוב?
שאול יהלום: ובכן, אדוני, היום נוצר מצב שמדובר לגבי הזכאים לפנסיה תקציבית, שאם חבר כנסת לא עלינו נפטר באמצע הקדנציה שלו, באמצע עבודתו, שאיריו לא זכאים לגמלה – כפי שזכאים היום שאיריהם של רוב עובדי ישראל, כולל עובדים בפנסיה צוברת – אלא לפי הגמלה שהיתה מגיעה לו או לא מגיעה לו.
שאול יהלום: היום, לפי כל הזכויות במדינה, אדם שנמצא בביטוח של פנסיה מקיפה או שהוא עובד מדינה בפנסיה צוברת, שאיריו זכאים, אם הוא נפטר באמצע עבודתו, לפנסיה.
שאול יהלום: חוץ מחברי הכנסת של מדינת ישראל.
חיים כץ: גם אם הוא נפטר שלא בעבודתו.
חיים כץ: בבית.
שאול יהלום: בזמן עבודתו.
שאול יהלום: ואז אדוני אמר שהוא מציע שזה יהיה יחד עם ההחלטה הזאת.
שאול יהלום: מה שאני מציע, זה שזה יהיה כדלקמן: כחבר כנסת, אפשר לקבוע תקופת הכשרה מסוימת, שלושה או ארבעה חודשים – מצדי גם לא צריך לקבוע את זה, כי הוא עוזב מקום עבודה והוא לא זכאי לשום דבר אחר, הוא לא יכול לתכנן את זה – חבר כנסת כזה שחס וחלילה נפטר, שאיריו יהיו זכאים לפנסיה של 40% - לאלמנה ו 15% ילדים.
חיים כץ: 20% לילד עד גיל - - -
שאול יהלום: 15%.
שאול יהלום: אל תגיד לי מה שאני מציע.
חיים כץ: חשבתי שאתה מציע מה שיש במשק.
שאול יהלום: עד גיל 22.
יוסי כץ: על מי אתה מדבר?
יוסי כץ: אתה מדבר על פנסיה תקציבית?
יוסי כץ: כי בפנסיה צוברת זה קיים.
שאול יהלום: בפנסיה צוברת זה קיים, לדעתי.
שאול יהלום: אם אדם בחר בפנסיה מקיפה – אני לא יודע עם מי עשתה הכנסת הסכם, עם איזה קרן, אבל אפשר לבדוק את זה.
טובי חכימיאן: הכנסת לא עשתה הסכם.
טובי חכימיאן: כל חבר כנסת בחר את הקרן שלו בעצמו.
שאול יהלום: אז אם הוא עשה במקפת או בגלעד או במבטחים, אז יש זכאות לפנסיה מקיפה.
יוסי כץ: שכוללת נכות ומוות, אבל אם אינני טועה אחרי תקופת הכשרה של שנה.
נעמי חזן: אדוני, זה בסדר היום, הנושא הזה?
שאול יהלום: כך הוחלט.
שאול יהלום: אני רוצה להסביר.
שאול יהלום: בדרך כלל תקופת הכשרה לא קיימת, אלא שיש בדרך כלל רציפות זכויות.
שאול יהלום: אבל אצלנו אין רציפות זכויות.
שאול יהלום: יוצא מזה שלאדם, דווקא בפנסיה התקציבית, אין לו שום זכות.
יוסי כץ: אני, קודם כל, מבקש ניתוח שלכם, אם אתם ערוכים ומוכנים.
יוסי כץ: אני הייתי מעדיף – מאחר שאני ראיתי את ההחלטה כהחלטה טכנית בעיקרה – זו החלטה מהותית.
יוסי כץ: היא אולי מוצדקת, אבל ככל שתהיה מוצדקת, אני לא ערוך עדיין לדיון בנושא הזה.
אליעזר זנדברג: אדוני היושב ראש, היות ויש עוד נושאים, ברשותך, יש נושאים נוספים שקשורים לנושא שהעלה חבר הכנסת יהלום, נקיים דיון נפרד.
אליעזר זנדברג: לא עכשיו.
אליעזר זנדברג: נאשר את העניין הזה.
שאול יהלום: לא צריכים את הדחיפות עכשיו לגבי שני חוקים של הקדמה.
שאול יהלום: הוחלט שזה יעלה בישיבה הזאת.
יוסי כץ: כדי שלחבר הכנסת יהלום לא תהיה תחושה שאנחנו מקבלים החלטה בנושא גמלאות ואת הנושא הזה משאירים בצד ומי יודע מתי נחזור אליו, אני לא אחתום על החלטת הגמלאות עכשיו.
יוסי כץ: אנחנו נשלים אותה באמצעות דיון בנושא הזה.
אנה שניידר: אז לישיבה הבאה.
יוסי כץ: אני מבקש להכין לנו, לקראת הישיבה הבאה, תסקיר מפורט שמסביר גם מה קיים אצל עובדי המדינה, מה קיים אצל חברי הכנסת.
אליעזר זנדברג: אז שאלה לצורך העניין הזה ובזה נסיים.
אליעזר זנדברג: מה דינו של חבר כנסת שחלה, עבר אירוע מוחי, משהו שמנע ממנו לעבוד והוא נמצא בפנסיה התקציבית?
אליעזר זנדברג: לדעתי אין פה ביטוח וגם אי אפשר לעשות ביטוח מנהלים.
אנה שניידר: אני לא חושבת שיש הסדר.
שאול יהלום: אני מציע שגם זה ייכלל.
שאול יהלום: פנסיית נכות.
יוסי כץ: ומכירת דלק לתחנות תידלוק הפועלות שלא כדין) התשס"א-2001 – מחובת הנחה מוקדמת על שולחן הכנסת לפני הקריאה הטרומית
יוסי כץ: חברת הכנסת נחמה רונן, תסבירי מדוע את חושבת שצריך לשחרר מחובת הנחה מוקדמת את ההצעה שלך.
נחמה רונן: אני אעשה את זה בקצרה.
נחמה רונן: אחרי אסון ורסאי התחלתי לבדוק עוד מקורות אחרים שעלולים לגרום לסכנת חיים ביום יום.
נחמה רונן: הגעתי למסקנה שנושא תחנות הדלק הפירטיות זו הזנחה של המדינה ברמה כזאת שבאמת זה עניין של זמן עד שיקרה הפיצוץ ואז כולם יגלגלו עיניים לשמים.
נחמה רונן: יש בעיה היום בחוק.
נחמה רונן: היא יותר בעיה של אכיפה.
נחמה רונן: המערכת לא מסוגלת להתמודד בנושא האכיפה.
נחמה רונן: אפשר לבוא ולהגיד: שפרו את האכיפה.
נחמה רונן: אבל, עובדה ששיפור האכיפה לא עובד.
נחמה רונן: לכן, הצעתי הצעת חוק שהיא הרבה יותר ישימה ואם היא תעבור, היא תעבור בהליך חקיקתי מהיר משום שמשרד התשתיות תומך בה וכן משרדי ממשלה אחרים, למעט משרד המשפטים, שהבנתי שמתנגד.
נחמה רונן: אם החוק יעבור, הסיפור של תחנות הדלק הפירטיות יכול להסתיים בצורה הרבה יותר פשוטה כיוון שיהיה איסור על חברות הדלק למכור דלק לתחנות דלק פירטיות.
יוסי כץ: עמדת משרד המשפטים?
אריאלה קלעי: קודם כל, אני רק רוצה לומר: אני לא יודעת איך חברת הכנסת רונן יודעת שהממשלה תתמוך בזה.
אריאלה קלעי: זה בכלל עוד לא הגיע לדיון בממשלה.
נחמה רונן: ביררנו במשרדי הממשלה את עמדת השרים.
אריאלה קלעי: זה הונח רק ביום שני האחרון ולא היתה לנו שום אפשרות לקבל על זה עמדת ממשלה מסודרת.
יוסי כץ: אני אנסה לפתור את הבעיה כך: חברת הכנסת רונן - - -
נחמה רונן: רגע, אבל משרד התשתיות פה.
אדוארד בלאו: אני רק רוצה לציין שהצעת החוק נבחנה הן על ידי היועץ המשפטי למשרד התשתיות, הן על ידי מנהל מינהל הדלק במשרד התשתיות, שעושה מאמצים אדירים, ללא הצלחה, למגר את התופעה.
אדוארד בלאו: שניהם תומכים באופן נלהב בחוק למרות שהם אומרים, שבמסגרת דיוני ועדה יש נקודות כאלה ואחרות שהם יבקשו לגביהן תיקון קל.
יוסי כץ: משרד האוצר, אגף התקציבים.
גליה תורג'מן: אנחנו גם תומכים בהצעה.
יוסי כץ: יש לי בקשה אליך, חברת הכנסת רונן, שלא תעלי את ההצעה לפני חלוף שבוע ימים, כדי שהממשלה תוכל להתייחס לזה.
צבי הנדל: זאת אומרת, בשבוע הבא.
יוסי כץ: זה מקובל?
אדוארד בלאו: אדוני, האם אפשר לבקש את הפטור לכל הקריאות, כי אנחנו רוצים לעשות מאמץ לפני הפגרה.
יוסי כץ: לא בשלב זה.
יוסי כץ: פטור מחובת הנחה מוקדמת להצעה.
יוסי כץ: סיכויי הזכייה בהגרלות ובהימורים, התשס"א- 2001 מחובת הנחה מוקדמת על שולחן הכנסת, לפני הקריאה הטרומית
יוסי כץ: חבר הכנסת לפיד, בבקשה.
יוסי כץ: נימוק לפטור מחובת הנחה.
יוסף לפיד: לפני שבועיים הועלתה לדיון הצעת חוק שלי המחייבת את כל מי שמארגן הגרלות לציין מה הסיכוי של הקונה לזכות בפרס.
יוסף לפיד: אחרי שאתה מציע אתה לומד כמה שאתה צודק.
יוסף לפיד: מתברר, אחרי שהצעתי, שבחיש-גד – זה רק קוריוז – מוציאים, נניח, סדרה של מיליון.
יוסף לפיד: הפיתוי הוא 250 אלף שקל פרס ראשון.
יוסף לפיד: אם ביום הראשון מישהו מגריל את ה 250 אלף שקל, הם לא מודיעים לציבור שאין פרס ראשון וממשיכים חודשים למכור הגרלה שאין לה פרס.
יוסף לפיד: זה עבר כבר את 45 היום הנדרשים.
יוסי כץ: חברת הכנסת נעמי חזן נמנעת.
יוסי כץ: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכנסת בבקשת רוויזיה של חבר הכנסת יאיר פרץ, לדיון נוסף בהמלצת ועדת אלוני בנושא חישוב הקצבה של חברי הכנסת במקרה בו קוצרה תקופת כהונתה של הכנסת.
יוסי כץ: אני מסב את תשומת לבכם לעובדה שכאשר קיבלתי את מכתבו של חבר הכנסת יאיר פרץ, פניתי ליועצת המשפטית של הוועדה, גב' ארבל אסטרחן, וביקשתי ממנה לחוות דעתה בשאלה האם אני חייב, בכלל, לקיים דיון כיוון שמדובר על בקשת רוויזיה שלי.
יוסי כץ: היועצת המשפטית אמרה לי שמאחר שאני התחייבתי בישיבה הקודמת להעמיד להצבעה הצעה מול הצעה, אני מחוייב להענות לבקשת הרוויזיה.
יוסי כץ: רשות הדיבור לחבר הכנסת יאיר פרץ.
יאיר פרץ: בדיון הקודם שקיימנו כאן בקשר לדוח ועדת אלוני, יושב ראש הישיבה חבר הכנסת יוסי כץ, הביא להצבעה את ההצעה שלו, שהוא כן מקבל את דוח ועדת אלוני, ולמעשה כך מתבטלת ההחלטה הקודמת ששמונה חברי כנסת יצטרכו לקבל פנסיה ביחס לאורך הקדנציות שלהם, ולא לכל אורך הקדנציה, אלא רק בהתאם לזמן הכהונה שהם כיהנו בפועל בכנסת.
יאיר פרץ: אם, לדוגמה, הם כיהנו בכנסת שלוש שנים - הם יקבלו 6%.
יאיר פרץ: חבר הכנסת יהלום ואנכי הגשנו הצעה נגדית להצעתו של יושב ראש הישיבה וביקשנו שדוח אלוני יחול רק מהכנסת ה-16 ולא רטרואקטיבית.
יאיר פרץ: אני מבקש מיושב ראש הישיבה חבר הכנסת יוסי כץ, להעמיד להצבעה את ההצעה שלי מול הצעתו.
יוסי כץ: אני מבקש להבהיר שהלכתי לקראת חברי הכנסת והצעתי שנקבע עיקרון מנחה לפיו הפנסיה תשולם על פי אורך הכהונה ולכן בהצעתי לא שללתי מקבוצה של חברי כנסת שרק כתוצאה מהחלטת ועדת הכנסת זכו לפנסיה אלא הצעתי שהם יקבלו את הפנסיה שלהם על פי תקופת הכהונה שלהם.
יוסי כץ: כלומר, אם הם כיהנו 3 שנים, הם יקבלו לפי 6% פנסיה - - -
יאיר פרץ: זה נכון, אדוני - - -
יוסי כץ: אני מבקש אותך לאפשר לי להבהיר את הצעתי ולציין שלא אימצתי את הצעת דוח ועדת אלוני במלואה אלא הצעתי הצעה עם שיפורים, לא 8% אלא פנסיה באופן עקרוני על פי אורך תקופת כהונתם.
יוסי כץ: כלומר מי ששירת בכנסת 3 שנים - יקבל 6% פנסיה.
יוסי כץ: חבר הכנסת יאיר פרץ מבקש רוויזיה כדי להעמיד להצבעה את הצעתי מול הצעתו והצעת חבר הכנסת שאול יהלום.
יאיר פרץ: הצעתנו היא להחיל את דוח ועדת אלוני ככתבה וכלשונה מהכנסת ה-16.
יוסי כץ: לגבי חברי כנסת חדשים אין בדוח אלוני שום משמעות כיוון שהם לא מקבלים פנסיה תקציבית אלא פנסיה צוברת.
יוסי כץ: המשמעות היא אולי לגבי חברי כנסת שזכאים לפנסיה תקציבית שלהבא, אם הכנסת תסתיים במהלך תקופת כהונתה, הם יקבלו פנסיה על פי תקופת עבודתם בפועל.
יוסי כץ: העיקרון שקבענו הוא שחברי כנסת יקבלו פנסיה לפי אורך תקופת הכהונה שלהם בכנסת, והוא יחול על כל מי שזכאי לפנסיה תקציבית מכאן ואילך, מהכנסת הבאה ואילך ובהקשר הזה של הדברים אני מבקש לשאול מדוע לא מהכנסת הזאת ואילך?
יוסי כץ: הכוונה היא לכך שלא נכניס תיקון רטרואקטיבי, אלא נקבע אותו מהיום ואילך.
יוסי כץ: חבר הכנסת יאיר פרץ מציע פנסיה על פי אורך תקופת הכהונה.
נעמי חזן: מי, בעצם, ייצא עם הטבה על פי הצעתו של חבר הכנסת יאיר פרץ?
יוסי כץ: שני סוגים של חברי כנסת ירוויחו מכך; 1 - מי שהיה חבר רק בכנסת הקודמת וכתוצאה מקיצור תקופת כהונתה, כיוון שהיא כיהנה פחות מ-4 שנים, לא היה מקבל פנסיה בכלל.
יוסי כץ: כתוצאה מהחלטת ועדת הכנסת הוא מקבל פנסיה כאילו היא כיהנה 4 שנים - - -
נעמי חזן: הכנסת יכולה עכשיו להחליט ש-3 שנים הם 4 שנים - - -
יוסי כץ: חברת הכנסת חזן, למען היושר וההגינות, למרות שאני הצעתי הצעה אחרת, הכנסת לפחות פעמיים בעבר קיבלה, במקרים של התפזרות מוקדמת, החלטה שמשמעותה כאילו היא כיהנה קדנציה מלאה.
יוסי כץ: כאמור, הדבר נעשה בעבר.
ארבל אסטרחן: בעבר היתה הוראת קבע כזאת, שבוטלה.
רחמים מלול: מה קורה עם חבר כנסת שזכאי לפנסיה נוספת, לעוד 2%, אם הוא הלך לעבוד במוסד ממשלתי?
רחמים מלול: עבור אותה שנה הוא צובר עוד 2%?
יוסי כץ: שאלה טובה.
אנה שניידר: קיימת הוראה בדבר צירוף תקופות - - -
יוסי כץ: לפי ההצעה שלהם אדם זכאי לפנסיה כאילו הכנסת כיהנה 4 שנים, זאת אומרת הוא יקבל 8%.
יוסי כץ: בשנה הרביעית, לדוגמה, הוא הלך לעבוד בשירות המדינה - - -
רחמים מלול: אם אותו חבר כנסת לשעבר שאנחנו מדברים עליו, נשאר מחוסר עבודה, ההיגיון אומר שהיו לו ציפיות לקבל 8% פנסיה עבור קדנציה שלמה והוא לא אשם בכך שהכנסת לא הוציאה את ימיה, אלא שבקה חיים לכל חי אחרי 3 שנים ולא אחרי 4 שנים.
רחמים מלול: זה הגיוני.
רחמים מלול: אבל אם הוא עבד במקום אחר, במוסד ממשלתי, ושם הוא מקבל עוד 2% פנסיה תקציבית, יוצא שעבור אותה שנה הוא מקבל 2% משני מקומות, וזה לא הגיוני.
יוסי כץ: יש שני סוגים של חברי כנסת; סוג אחד שנהנה הם אלה שנעשים, כתוצאה מכך, זכאים לפנסיה, ולגביהם בהצעתי הלכתי לקראתם על ידי כך שאמרתי שאנחנו קובעים עיקרון שאדם מקבל פנסיה לפי אורך תקופת הכהונה שלו בפועל, בכנסת, ולא לפי מה שהיה אילו היא היתה מסיימת את תקופת כהונתה.
יוסי כץ: ההצעה שלי נתנה פיתרון חלקי לאנשים האלה.
יוסי כץ: ההצעה השנייה היתה לקבוע את הכללים האלה רק מהכנסת הזאת, וכתוצאה מכך כל מי שקיבלו 8%, כאמור יש קבוצה נוספת של חברי כנסת שקיבלו פנסיה תקציבית כי הם היו ותיקים והפנסיה שלהם גדלה בכנסת האחרונה כי הם עזבו אותה, ב-8% במקום 6%.
יוסי כץ: גברתי היועצת המשפטית לכנסת, האם אני מוגבל בזמן?
יוסי כץ: אני מאשר את הבקשה להתייעצות הסיעתית ומודיע שההצבעה בנושא זה תתקיים בשעה אחת וחצי.
אנה שניידר: יש עוד נושא שקשור לעניין הזה.
אנה שניידר: בתחתית העמוד יש מספר חברי כנסת שהיו חברים בכנסת ה-14 וחזרו לכהן בכנסת ה-15 אבל הם לא יהיו זכאים, על פי המצב המשפטי הקיים, לגמלה עבור הכנסת ה-14 הואיל והוראת השעה מתייחסת למי שלא נבחר לכנסת ה-15.
אנה שניידר: צריך להתייחס גם אליהם כיוון שבמצב כזה יוצא שהם היחידים שנפגעים למרות שהם ממשיכים לכהן בכנסת ה-15.
רחמים מלול: יש עוד קבוצה שנפגעת וכוונתי לחברי הכנסת שעברו לפנסיה צוברת.
נעמי חזן: סליחה, לא שמעתי את דברי היועצת המשפטית לכנסת.
אנה שניידר: אני אחזור על דבריי; הוראת השעה קבעה שחברי כנסת שכיהנו בכנסת ה-14 ולא נבחרו לכנסת ה-15 יהיו זכאים לגמלה על אף העובדה שהכנסת ה-14 היתה יותר קצרה, ויקבלו 8% במקום 6%.
אנה שניידר: זאת, כאמור, היתה הוראת השעה שלגביה יש עתירה לבית המשפט ואנחנו עכשיו דנים במכלול, בין היתר גם בהוראת השעה.
אנה שניידר: הואיל והוראת השעה דנה בחברי כנסת שלא נבחרו לכנסת ה-15, היא לא חלה על אותם חברי כנסת שכיהנו בכנסת ה-14, למשל חבר הכנסת אפי אושעיה, ונבחרו לכנסת ה-15.
אנה שניידר: הם לא יהנו מהוראת השעה, ואני מבקשת שתחליטו - - -
יוסי כץ: יש חמישה חברי כנסת כאלה - - -
ארבל אסטרחן: שלא נבחרו ברציפות.
ארבל אסטרחן: חברי הכנסת שהיו חברים בכנסת ה-14 והמשיכו לכהן בכנסת ה-15 - - -
נעמי חזן: זאת לא השאלה; השאלה האמיתית היא מי כיהן בכנסת ה-14 ולא נבחר לכנסת ה-15 - - -
משה רז: אני לא מבין, מה הבעיה שלכם?
משה רז: מה הסיפור?
יוסי כץ: אני מודיע שהדיון בנושא הזה יימשך בשעה אחת וחצי ואז נצביע.
נעמי חזן: אני אמורה לארח את יושב ראש הסנאט של ניגריה בשעה אחת וחצי ולא אוכל להשתתף בהצבעה.
נעמי חזן: האם אפשר לדחות אותה למחר?
יוסי כץ: אנחנו נבדוק, ונודיעכם על השעה המדוייקת של ההצבעה.
יוסי כץ: נעבור לנושא הבא בסדר יומנו - כללי הספרים (חובת מסירה וציון הפרטים) – בדבר קביעת הספרים הנחוצים לעבודתה של הכנסת.
יוסי כץ: כללי הספרים (חובת מסירה וציון הפרטים) – בדבר קביעת הספרים הנחוצים לעבודתה של הכנסת
ארבל אסטרחן: עד לפני מספר חודשים פקודת העיתונות חייבה מסירה של ספרים למספר גורמים, ביניהם לספריית הכנסת.
ארבל אסטרחן: כל ספר שיצא בארץ היה חייב במסירה לספריית הכנסת.
ארבל אסטרחן: לפני כחצי שנה נחקק חוק חדש שנקרא: חוק הספרים (חובת מסירה וציון הפרטים), שקבע הוראות חדשות בעניין חובת מסירה ללא תמורה של ספרים שיוצאים לאור בארץ.
ארבל אסטרחן: החוק הזה קובע שכל ספר ועיתון שיוצאים לאור בישראל – יימסרו מהם שני עותקים לבית הספרים הלאומי, כאשר ספר מוגדר בצורה רחבה למדיי; " "ספר" – בכל צורה בה הוא מופץ, כתב עת, או דבר דפוס אחר למעט עיתון...", כי לעיתונים יש הוראות נפרדות, "... ולרבות סרט או תקליט.
ארבל אסטרחן: כאשר החוק הזה נדון בוועדת החינוך והתרבות, נדונה גם שאלת חובת המסירה לספריית הכנסת והועלו באותה הזדמנות דעות שונות לגבי חובת המסירה מאחר ומצד אחד נדונה החשיבות של עצם קיום ספריית הכנסת והחיוניות שלה לעבודת הכנסת, עבודת הוועדות, עבודת חברי הכנסת, גורמים שונים שנעזרים בספרייה, פרלמנטים, עיתונאים, ומן הצד האחר נדונה שאלת זכות הקניין של המו"לים, המדפיסים והמוציאים לאור, שמתבקשים למסור ספרים בחינם.
ארבל אסטרחן: בסופו של דבר הוועדה הגיעה לנוסחה שקבעה כך, ואני אקרא באזניכם את הסעיף מהחוק: "מכל ספר, הנחוץ לעבודתה של הכנסת ומכל עיתון, כאמור בסעיף קטן (א), יימסר בלא תמורה עותק אחד לספריית הכנסת; לעניין סעיף זה , "נחוץ לעבודתה של הכנסת" – בהתאם לכללים שיקבע יושב ראש הכנסת באישור ועדת הכנסת ואשר יתפרסמו ברשומות.
ארבל אסטרחן: החוק הזה נכנס לתוקף לפני כשבוע וכעת ועדת הכנסת מתבקשת, על ידי יושב ראש הכנסת, לאשר הצעת כללים בשאלה מה הוא ספר הנחוץ לעבודתה של הכנסת?
ארבל אסטרחן: אני מבקשת להבהיר שכאשר אומרים את המילה: ספר, מדובר על כל צורה שבה הוא מודפס; זה לא רק ספר שעשוי מנייר אלא החוק מדבר גם על תקליטורים, סרטים, קלטות וכל מדיה שבה הוא מופץ.
ארבל אסטרחן: החוק אומר שמי שלא מקיים את חובת המסירה – הוא עבריין, מדובר, כאמור, על עבירה פלילית, לכן חשוב מאד לקבוע כללים שיהיו כמה שיותר ברורים ומוגדרים כדי שאנשים לא יעברו עבירות.
יוסי כץ: מ.מ.מ.
יוסי כץ: הכין לנו נייר עבודה שאם אינני טועה הוא הוכן עוד קודם שהחוק נחקק.
יוסי כץ: אני מקווה שהוא מונח על השולחן, בפני כל חברי הכנסת.
אנה שניידר: לפני שנעבור לכללים אני מבקשת להעיר - - -
נעמי חזן: סליחה, אני לא קיבלתי עותק מהמסמך שה-מ.מ.מ.
נעמי חזן: הכין.
יוסי כץ: אם כך אני מבקש לצלם אותו ולהניחו בפני חברי הוועדה.
יוסי כץ: בהקשר הזה של הדברים אני מבקש לציין, בקשר עבודת ה-מ.מ.מ., שהחומר שאנחנו מקבלים מהם – חלקו לא יסולא בפז.
נעמי חזן: בכל אופן אם ניירות העבודה שלהם לא מגיעים לידי חברי הכנסת – אין בהם הרבה תועלת.
נעמי חזן: כאמור, אני לא קיבלתי עותק מהמסמך האמור.
אנה שניידר: קודם שנעבור לכללים אני מבקשת להעיר הערה משפטית; הסעיף שמכוחו אנחנו בעצם צריכים לדון בכללים,הוא סעיף 2(ג) לחוק כפי שציטטה אותו גב' ארבל.
אנה שניידר: במהלך הדיונים שהתקיימו בוועדת החינוך והתרבות, היועצת המשפטית של אותה ועדה דאז, עורכת דין מירי פרנקל-שור, העירה ואני אצטט מהפרוטוקול של ה-1 באוגוסט 2000: לדעת הלשכה המשפטית של הכנסת, סעיף 2(ג) נוגד את חוק יסוד והוא מהווה פגיעה בזכות הקיניין, הואיל ומבקשים, למעשה, להעביר כל ספר ללא תמורה.
אנה שניידר: ועוד אומרת גב' פרנקל-שור: אני חושבת שהוועדה צריכה להחליט שלא לכלול את סעיף קטן (ג) בחוק.
אנה שניידר: אם הוועדה תחליט לכלול את סעיף קטן (ג), בהחלט יכול להיות שתוגש עתירה נגד הכנסת בטענה של פגיעה בזכות הקניין והכנסת צריכה לדעת שבג"ץ יכול לפסול את הסעיף.
אנה שניידר: אני חושבת שמן הראוי שהוועדה לא תכלול את סעיף קטן (ג) לסעיף 2 בהצעת החוק.
אנה שניידר: עד כאן, כאמור, דבריה של גב' פרנקל-שור.
אנה שניידר: אני לא הייתי שותפה לתהליך החקיקה בוועדת החינוך ואינני יודעת אם הוועדה שינתה את הנוסח ובסופו של דבר הגיעה לפשרה שמופיעה כאן.
אנה שניידר: מכל מקום כאשר אנחנו דנים בכללים, והכללים הם כאמור כללים לקביעה מתי ספר דרוש או נחוץ לעבודתה של הכנסת, אנחנו צריכים לתת את הדעת על האפשרות של פגיעה בקיניין ולכן אנחנו צריכים ללכת בכיוון של פרשנות מצמצמת ולא לקבוע שכל ספר נחוץ לעבודתה של הכנסת כי בפועל נכון שטוב שיש בכנסת ספרייה שיש בה את כל מגוון הספרים אבל אף אחד לא אמר שהיא חייבת להיות ללא תמורה, זאת אומרת שהספרים צריכים להימסר ללא תמורה.