GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יוסי כץ: אגב, ההחלטה הזאת תהיה החלטה כללית שתחול על כל מי שיושעה בעתיד.
שאול יהלום: לפני שאני אומר את דעתי, אני חושב שצריך לדון על נושא נוסף – נושא הרכב.
ארבל אסטרחן: זכויות – קשר עם הציבור, דואר וכולי.
יוסי כץ: האם הוא מקבל רכב מהכנסת?
נחמה רונן: מתוקף היותו שר הביטחון.
שאול יהלום: אני מציע במידה מסויימת להסתכל על העיקרון שבחוק שירות המדינה, אבל לא להגביל את זה בתקופות משום שבחוק שירות המדינה הרעיון הוא שאי אפשר להשעות אדם ליותר מחודש-חודשיים.
שאול יהלום: כאן אנחנו נמצאים בנושא משפטי שיכול לקחת הרבה זמן – יכול להימשך עד סוף הקדנציה – אי אפשר לדעת מה קורה.
שאול יהלום: לגבי נושא הרכב – אני מציע שנשארות זכויותיו, ולגבי קשר עם הציבור – מאחר שחבר כנסת מושעה לא מקיים את תפקידו, אני מציע שמבחינת קשר לציבור הוא יקבל רבע מהקשר לציבור – משהו סמלי, בכל אופו יש הוצאות טלפונים וכו'.
יצחק גאגולה: אני קצת בדילמה כי הנושא הוא נושא מאד מאד קשה.
יצחק גאגולה: אני הייתי אומר שאולי קצת להחליט לפנים משורת הדין כי לאיש נעשה עוול מסוים.
יצחק גאגולה: כמה שהמעשה הוא מעשה חמור מאד וכולם מסכימים על כך, אבל לדעתי צריך קצת לבוא לפנים משורת הדין ככל שניתן ולהקל עליו בנושא המשכורת.
יצחק גאגולה: אני מסכים עם חבר הכנסת שאול יהלום.
דובר: אתה בעד 75%?
יצחק גאגולה: כן, אני בעד 75%, אבל צריך לבוא ככל האפשר לפנים משורת הדין ולהקל עליו.
נעמי חזן: אני רוצה להציע הצעה לסדר בעצם.
נעמי חזן: אני מוצאת טעם לפגם בדיון מהסוג הזה בין חברי הכנסת בוועדת הכנסת, ללא חוות דעת מקצועית מסודרת שמוצגת בפנינו – גם על ידי היועצים המשפטיים וגם ייתכן מאד החשבים, כי אנחנו לא מכירים את התקדימים.
נעמי חזן: עם כל הכבוד, ארבל, אני שמעתי מה שאמרת.
נעמי חזן: אני חושבת שצריכה לבוא הצעה מסודרת בפני חברי הכנסת, ועל כן הייתי מבקשת חוות דעת מקצועית.
שאול יהלום: של מי?
נעמי חזן: ייתכן מאד אפילו של חשב הכנסת.
שאול יהלום: מה שייך לזה חשב הכנסת?
שאול יהלום: במקרה הכי גרוע – יועץ משפטי.
נעמי חזן: אני למדתי מזמן – גם בארגונים שניהלתי – שברגע שנותנים תשובה לבעיה או לסוגיה ספציפית וזו הפעם הראשונה שנותנים את התשובה, גוזרים מזה כלל ותקדים.
נעמי חזן: אני מאד לא מסכימה להצעות הראשוניות שאני שמעתי ואני הייתי גוזרת כאן במקרה של השעיה לא יותר ממה שמקובל בשירות המדינה – אני מבינה שזה 50% - ללא כל תנאים נוספים.
נחמה רונן: אני רוצה להצטרף ולהמשיך את הדברים של חברת הכנסת נעמי חזן.
נחמה רונן: לי יש קושי לבוא ולדון על כך כאן – גם ברמה האישית כי מדובר בבן-אדם שלפחות אני באמת השקעתי ימים ולילות ורצתי גם כדי שייבחר לראשות הממשלה, ואני שמה את הפן הזה רגע בצד.
נחמה רונן: לי יש איזשהו קושי עכשיו לבוא ולדון כאן כי אנחנו בעצם צריכים בחצי שעה או בשעה לקבוע איזשהם כללים שאני הייתי מצפה שהיועץ המשפטי ויושב ראש הכנסת ויושב ראש הוועדה יישבו ויתנו את דעתם באופן מעמיק.
נחמה רונן: אם אני אכן שמה רגע את העניין האישי בצד ומסתכלת על עניין העבירה שלכשעצמו הוא חמור ביותר, אני מדברת כעת כאיש ציבור – לא מגיע לחבר כנסת שנאשם בעבירה כזאת והוכרע דינו איזשהם הטבות מהכנסת, גם לא קשר עם הבוחר כי הוא הרי הושעה.
יוסי כץ: אני גם לא קבעתי את זה על סדר היום פורמלית, לא יכולתי לשים את זה, אבל חשוב לי לשמוע גם קריאת כיוון של מחשבות של חברי הכנסת – גם לפני גיבוש הצעה כזאת.
אבשלום וילן: אני חושב כמו חבר הכנסת שאול יהלום שאין לנו לאן לברוח, בסופו של דבר אנחנו צריכים להחליט.
אבשלום וילן: זה לא שאתה יכול להגיד: בואו ניקח מישהו חיצוני והוא יחליט עבורנו, כי אין לזה תקדים וזאת הכרעה שאנחנו צריכים לקבל אותה.
אבשלום וילן: השעיה זה עדיין לא פיטורים ולא גמר תפקיד ולכן צריך לשלם את המשכורת – את זה אנחנו גם יודעים מנציבות שירות המדינה.
אבשלום וילן: לא נראה לי ה- 50% ואחרי כן 100% כי אנחנו כאן נסתבך.
אבשלום וילן: לא הייתי הולך על 75% אלא מקובל נניח כשיוצאים לפנסיה – 70%, אבל אני מציע שהוועדה תשקול את זה.
אפי אושעיה: אדוני היושב ראש, העובדה שיצחק מרדכי עבר עבירה הוכרעה בבית המשפט, אבל אני מניח שכל בן אדם אחר – גם אם עשה עבירה – יש לו הצורך הקיומי.
אפי אושעיה: אני מנסה לברר איתך האם ועדת אלוני או ועדה אחרת שעסקה בתנאים ובשכר חברי הכנסת יכולה להחליט בנושאים מהסוג הזה.
אפי אושעיה: אם כן – אני הייתי מעדיף שההכרעה תהיה בידיה.
אפי אושעיה: אני מתאר את הדברים כפי שהם ואני מסכם – אם אפשר להעביר את זה, עדיף.
שאול יהלום: קודם כל אני מבקש – ובפרט בקשתי ליושב ראש הוועדה – בואו לא נוציא דברים שאנחנו צריכים באומץ, אולי לפעמים באי נעימות, להכריע בהם.
שאול יהלום: ועדת הכנסת צריכה להחליט, בואו לא נטיל את זה על אחרים.
שאול יהלום: כאשר מדובר על המשכורות שלנו, אמרנו שלא אנחנו נחליט, נטיל על אחרים, אבל כל דבר אחר – אפילו שנוגע לתנאים – אנחנו צריכים להחליט עליו.
אפי אושעיה: היה מדובר על חוות דעת.
שאול יהלום: מה הוא יתן?
שאול יהלום: מה שייכת החשבות כאן?
שאול יהלום: אם תרצה, הוא יכול לתת את פירוט הזכויות- גם ארבל תגיד לך, אבל אין כאן השלכות לעתיד.
שאול יהלום: ברגע שאדם מפסיק את כהונתו, אתה אומר: או שאתה מקבל פנסיה, לך לחפש עבודה אחרת – אני לא אחראי עליך, תקבל את ההסתגלות וכו'.
שאול יהלום: אני אומר להיפך.
שאול יהלום: סתם על עובד מדינה לא מסתכלים יום ולילה בכלוב זכוכית, ואילו על נבחר ציבור כן.
שאול יהלום: לכן אני לא מציע שנגיע למצב שבעוד חצי שנה יפורסם: יצחק מרדכי מתחיל לקבל משכורת מלאה.
יוסי כץ: יש לי הצעה, אני רוצה לשמוע את דעתכם בנושא.
יוסי כץ: שנית, אני מציע שאני אתייעץ עם יושב ראש הכנסת ועם נציב שירות המדינה, מסיבה פשוטה אחת – כי יש להם ניסיון בנושאים האלה, ואבוא אליכם עם הצעה מגובשת.
דוברים: בסדר.
יוסי כץ: אני קיבלתי את דעתם של חברי הכנסת או חברות הכנסת שאמרו שזה לא מסוג ההחלטות שצריך לקבל בהן החלטה מהירה עכשיו.
ארבל אסטרחן: אבל צריך לעשות את זה בהקדם.
אלי בן-מנחם: אני מציע שמה שתחליט עם נציב שירות המדינה ועם יושב ראש הכנסת, זו תהיה ההחלטה, אנחנו מקבלים.
יוסי כץ: אני אביא זאת בפני הוועדה.
אבשלום וילן: מה עם יו"ר האופוזיציה בוועדת החוץ והביטחון?
אבשלום וילן: אתה יודע שהוא נבחר ב- 21, בדקת וראית שזה נכון.
יוסי כץ: אתה אומר שאתה יודע.
יוסי כץ: אומרת לי היועצת המשפטית שלפני שהיא נכנסה לחדר היא הניחה עבורי חוות דעת שם.
יוסי כץ: אני יוצא ואני מבטיח לך לטפל בכך.
יוסי כץ: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכנסת, על סדר היום שלנו שני נושאים, הנושא הראשון:
יוסי כץ: בקשת יושב ראש ועדת הכספים לשחרר מחובת הנחה את הצעת חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנת 2001) (תיקון ביטול והתליה של חקיקה שמקורה בהצעות חוק פרטיות), התשס"א-2001 מחובת הנחה מוקדמת על שולחן הכנסת – לפני הקריאה השניה והשלישית.
אנה שניידר: ועדת הכספים דנה כרגע בהצעת החוק הזאת ועדיין היא די רחוקה מסיום.
אברהם פורז: איך אפשר לשחרר מחובת הנחה דבר שלא בא לעולם?
אנה שניידר: נתבקשתי להניח זאת עוד הלילה על שולחן הכנסת.
בנימין אלון: אדוני היושב ראש, עם כל הרצון להקל בפרוצדורות, הייתי מבקש לדעת בחוק הזה, איזה חוקים אתם רוצים לשחרר?
אנה שניידר: מדובר בהצעת חוק ההסדרים שכוללת 14 חוקים.
בנימין אלון: תביאי לנו רשימה באיזה חוקים מדובר.
אנה שניידר: כרגע ישנם הסכמות ודיונים, אני עוד לא יודעת איזה חוק בפנים ואיזה חוק בחוץ, אני גם לא יודעת מתי יסתיים הדיון.
בנימין אלון: מה אנחנו מאשרים?
אנה שניידר: רק את האפשרות כאשר ועדת הכספים תסיים את דיוניה, על מנת שמליאת הכנסת תוכל להתחיל לדון בהצעה הזאת בקריאה שנייה ובקריאה שלישית.
אנה שניידר: אני לא יכולה לומר מתי זה יהיה.
אנה שניידר: כל עוד לא נתקבלה החלטה של ועדת הכנסת שמשחררת מחובת הנחה, אי אפשר להתחיל לדון בזה.
יוסי כץ: אגב, עשינו זאת במקרים קודמים, שתוך כדי דיון בוועדה החלטנו על פטור מחובת הנחה.
בנימין אלון: אדוני היושב ראש, כל החוק הזה שהוא אינו חוק הסדרים רגיל, חוק הסדרים רגיל מונח תמיד יחד עם התקציב, יש בו זמן לעיון, החוק הזה הוא חוק התליה וביטול של חוקים שעבדנו עליהם פה הרבה זמן, ובגלל כל מה שקרה בפוליטיקה, אני לא יודע מה אני מתלה ומבטל מחוקים שעסקנו בהם כל כך הרבה זמן.
אנה שניידר: מליאת הכנסת הצביעה על כך בקריאה ראשונה.
אריה האן: הרבה פעמים מביאים הצעה לשחרור, אומרים מראש שמשחררים מכל הקריאות.
אריה האן: אנחנו לא מחדשים דבר.
אברהם פורז: אדוני היושב ראש, זה אי אמון של הכנסת כנגד הכנסת.
אברהם פורז: מה זאת אומרת, שהכנסת מחליטה לבטל את החקיקה של הכנסת?
אברהם פורז: זה אי אמון של הכנסת בעצמה ומדובר באותה כנסת, לא התחלפה כנסת.
יוסי כץ: חברים, אני מעמיד להצבעה את בקשת יושב ראש ועדת הכספים לשחרר מחובת הנחה את הצעת חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנת 2001) (תיקון ביטול והתליה של חקיקה שמקורה בהצעות חוק פרטיות), התשס"א-2001, מי בעד ירים את ידו.
יוסי כץ: בעד – 4 נגד – 1 נמנעים – אין הבקשה התקבלה.
יוסי כץ: בקשת יושב ראש ועדת הכספים לשחרר מחובת הנחה את הצעת חוק ההסדרים במשק המדינה נתקבלה.
אנה שניידר: סעיף 131 לתקנון הכנסת מאפשר לוועדת הכנסת לאשר סדרי דיון מיוחדים בנושא תקציב המדינה.
אנה שניידר: הצעת החוק הזאת קשורה בתקציב המדינה, אני לא יכולה פיזית להניח את הצעת החוק הזאת ברגע שיסתיימו הדיונים כמקשה אחת על שולחן הכנסת, ולכן אני מבקשת את אישורה של הוועדה להניח בשלב ראשון מספר סעיפים עם ההסתייגויות, לדון בהם, יש גם מספר סעיפים שיצטרכו לנסח אותם מחדש.
אנה שניידר: לפי ההסכמות שאני שומעת שם, צריך להתחיל לעבוד עליהם מחדש.
יוסי כץ: יכול להיווצר מצב שבו אפילו תצטרכי לחלק לחלקים סעיף סעיף.
אנה שניידר: כל סעיף עומד בפני עצמו.
יוסי כץ: המליאה תכריע בזה בקריאה שנייה ושלישית.
אנה שניידר: המליאה תכריע בכל הסעיפים בקריאה שנייה ושלישית, אבל אנחנו מבקשים להניח אותם מבחינת טכנית חלקים חלקים.
בנימין אלון: סעיף 131 זה הסעיף הרגיל של פיצולים?
אנה שניידר: לא, זה סעיף סדרי דיון מיוחדים של תקציב.
בנימין אלון: את בעצם עושה פיצולים.
אנה שניידר: אני לא עושה פיצול כי אני מניחה בעצם את כל הצעת החוק - - -
בנימין אלון: אם מדובר בסדרי דיון רגילים, למה אני צריך שהמליאה תאשר לי כל קטע וקטע?
אנה שניידר: בסדרי דיון רגילים המליאה מאשרת כי החלק שמתפצל נשאר בוועדה ויכול להגיע לדיון אחרי חצי שנה או ללא הגבלת זמן.
אנה שניידר: את זה התקנון דרש שהמליאה תאשר, שוועדה לא תוכל "לקבור" חוקים מבלי שהמליאה אישרה לה לפצל אותם.
אנה שניידר: כאן אנחנו לא מבקשים אישור של המליאה, אנחנו מבקשים, שוועדת הכנסת תאשר לנו מבחינה טכנית להניח את זה חלקים חלקים במהלך הלילה.
אנה שניידר: פיזית, אין לי אפשרות כרגע להעלות את החוק כולו.
יוסי כץ: אני מעמיד זאת להצבעה, מי בעד ומי נגד ירים את ידו.
יוסי כץ: בעד – 4 נגד – 1 נמנעים – אין הבקשה להבאת חלקים מהצעות החוק הנ"ל לדיון על פי סעיף 131 לתקנון ושחרורם מחובת הנחה נתקבלה.
יוסי כץ: רבותיי, תודה רבה, הישיבה נעולה.
יוסי כץ: על סדר יומנו – בקשת הממשלה לשחרור הצעת חוק שהייה שלא כדין (איסור סיוע)(הוראת שעה)(תיקון מס' 6), התשס"א-2001, מחובת הנחה מוקדמת על שולחן הכנסת, בקריאה ראשונה.
יוסי כץ: רשות הדיבור לנציגת המשרד לבטחון פנים, גברת חנה קלר.
חנה קלר: קודם לכל אני מבקשת לציין שכל פעם שאני באה לכנסת ומבקשת פטור מחובת הנחה מוקדמת על שולחן הכנסת של הצעת חוק, אני מרגישה כמעט כמו נאשמת שצריכה להצטדק - - -
עבד-אלמאלכ דהאמשה: זה באמת כך.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: אילו הייתם פונים בזמן - העניין הזה לא היה צריך לקרות.
חנה קלר: אני מיד אסביר במה מדובר; רק לאחרונה היתה הארכה לשנה של הוראת השעה שקבעה את עבירת הסיוע לגבי מי שהולך למחסום ומכניס לתחומי ישראל, ברכב ישראלי, אנשים שאסור להם לשהות או לעבוד, שלא כדין.
חנה קלר: לפני שהכנסת יצאה לפגרה, ממש ביום האחרון לפני צאתה לפגרת פסח ולאור ההסלמה בפיגועים, הבנו שהעניין לא מספיק מרתיע למרות שהחוק קיים, וביקשנו להוסיף - - -
יוסי כץ: אני מבין שאתם רוצים שנקיים דיון עוד היום, במליאה.
חנה קלר: היום, בשעה אחת עשרה, השר רוצה - - -
יוסי כץ: העניין הזה מותנה בשחרור הצעת החוק מחובת הנחה מוקדמת על שולחן הכנסת.
חנה קלר: מדובר על השבתה של הרכב שבו נעברה עבירת ההסעה שלא כדין ל-30 יום עם זכות ערעור בפני השופט אם הרכב נלקח שלא כדין - - -
יוסי כץ: תסלחי לי על כך שאני מפסיק את דברייך אבל כבר הצגת בפנינו את הדברים, אנחנו לא מביעים עמדה לגבי הצעת החוק עצמה, דבר שנעשה אותו במליאה.
יוסי כץ: רשות הדיבור לחבר הכנסת דהאמשה.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני סבור שאין מקום לחוק וגם אין מקום לבקשת הממשלה.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: אנחנו, מרוב בקשות לפטור הצעות חוק מחובת הנחה מוקדמת על שולחן הכנסת, מרגישים כאילו הדבר הזה מובן מאליו וזה גם גורם לכך שמשרדי הממשלה לא מגישים את הבקשות שלהם בזמן.
יוסי כץ: אני חושב שאתה צודק אבל בנסיבות העניין, לגבי החוק המיוחד הספציפי הזה ובגלל העובדה שאנחנו נמצאים ערב כינוס המליאה ועקב זה שאנחנו בכל זאת רוצים לעשות מאמץ כדי להוריד את הנושא הזה מסדר יומנו, אני מציע להסכים לבקשה.
יוסי כץ: אני מודיע בזאת שפעם שלישית אנחנו לא נעתר לבקשה הזאת.
חנה קלר: אנחנו היינו מוכנים עם העניין הזה עוד קודם שהכנסת יצאה לפגרת פסח אלא שמשרד המשפטים לא השלים את עבודתו.
יוסי כץ: אני מעמיד להצבעה את בקשת הממשלה למתן פטור מחובת הנחה מוקדמת על שולחן הכנסת, בקריאה ראשונה, של הצעת חוק שהייה שלא כדין (איסור סיוע)(הוראת שעה), (תיקון מס' 7), התשס"א-2001.
יוסי כץ: הבקשה אושרה
יוסי כץ: הבקשה לפטור אושרה.
יוסי כץ: ש ו נ ו ת
יוסי כץ: רשות הדיבור לחבר הכנסת רוני מילוא.
רוני מילוא: אני בדרך כלל לא אוהב לעסוק בנושאים כמו העניין שאני מתכוון לדבר עליו עכשיו אבל היום שמעתי ברדיו דבר חריג שאני סבור שוועדת הכנסת או ועדת האתיקה צריכות לבדוק אותו.
רוני מילוא: אחד מחברי הכנסת אמר שהוא שלח מברק ניחומים לאסד על כך שחיילים סוריים נפגעו בהתקפה הישראלית שהיתה בלילה.
רוני מילוא: כשראיינו אותו ברדיו שאלו אותו אם הוא גם שלח מברק למשפחה הישראלית שבנה נהרג בחוות שעאבה והוא ענה: לא, ישראל בשעאבה היא כובשת, היא נמצאת על אדמת לבנון ולכן היה מוצדק לעשות מה שנעשה.
רוני מילוא: צריך לזכור בהקשר הזה של הדברים כי ממשלת ישראל, שאני הייתי חבר בה, החליטה לצאת מלבנון על בסיס 245 באישור האו"ם, כלומר הקווים שאנחנו יושבים בהם הם קווים שהוכרו על ידי הפורום הבין לאומי הגבוה ביותר שהוא האו"ם, ואין מחלוקת על זה.
רוני מילוא: הגורם היחיד שטוען שאנחנו נמצאים שם ככובשים הוא החיזבאללה.
רוני מילוא: השאלה שאני מבקש לשאול היא האם חבר כנסת במדינת ישראל צריך להזדהות עם גורם כמו החיזבאללה, לטעון שאנחנו נמצאים היכן שאנחנו נמצאים ככובש ולהצדיק את הפעולות של החיזבאללה שם, ולכן הוא גם לא שולח מברק תנחומים למשפחה הישראלית שאיבדה את בנה ולעומת זאת הוא שולח ניחומים לסורים שעושים את מה שהם עושים.
רוני מילוא: אני אף פעם לא השתתפתי בכנסת בדיונים על נושא כזה, אני מרגיש לא טוב עם מה שאני מדבר עליו, אף פעם לא הייתי מעיר הערה שקשורה לעניין כזה אבל היום, כששמעתי את הדברים ברדיו הם נשמעו לי כל כך מוגזמים, כל כך צורמים, שאפילו אני, שאני בעד תהליך השלום ואין לי שום בעיה עם הנושאים האלה – מרגיש לא בטוב.
רוני מילוא: העניין הזה קשור גם לערביי ישראל כיוון שהוא יהפוך אותם בעיני התושבים המתונים בישראל, שלא לדבר על הקיצונים, שיתחילו לראות בערביי ישראל גייס חמישי ולא חלק מאתנו, ואסור שדבר כזה יקרה.
יוסי כץ: באשר לעובדות אני מבקש להזכירכם שרק אתמול שמענו שטרי לארסן היה בלבנון ואמר במפורש שמדובר על קו כחול שמוכר על ידי האו"ם והוא חלק בלתי נפרד מהסדרי הנסיגה כפי שהם אושרו במועצת הביטחון.
יוסי כץ: מי שמכיר את האזור של כפר ראג'ר יודע שמדובר על מובלעת סורית שהיתה שייכת ללבנון ואני יכול לומר לכם שביקרתי במקום לפני חודשים רבים, ותושבי הכפר הראו לי מסמכים ומפות כדי להוכיח שהם סוריים ולא לבנוניים.
יוסי כץ: לא שזה שייך בדיוק לעניין אבל ההתבטאות כפי שהיא הושמעה ברדיו – אי אפשר לעבור עליה לסדר היום, אי אפשר להכחיש את הבעיה שחבר הכנסת מילוא העלה בפנינו ואני בהחלט בעד כך שתהיה התייחסות שלנו לעניין.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני מסכים עם חבר הכנסת מילוא בקטע הזה של דבריו שהוא ציין שלא צריך לתת הזדמנות לקיצוניים לעשות מה שהם עושים, ואגב, עושים את זה גם מי שנקראו פעם: שמאל.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: גם אם מדובר על שטח לבנוני או על שטח סורי – זה שטח כבוש והתושבים שם, כולל החיזבאללה, מתנגדים לכיבוש.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: לא אמרתי שאני כל כך שמח לזה, אגב, אני גם אמרתי באותה הזדמנות שאני לא רוצה שיהרגו חיילים לא מפה ולא משם אבל כאשר אנשים נלחמים בכובש – זאת זכותם.
יוסי כץ: השאלה היא לא מה הלבנונים אומרים אלא מה חבר כנסת במדינת ישראל - - -
עבד-אלמאלכ דהאמשה: הכי חשוב והכי הוגן הוא שהפעולה הזאת באה להגיד לעולם ולסורים קודם כל: אנחנו רוצים להילחם בכם, אין מקום לשלום לא עם סוריה, לא עם לבנון, לא עם הפלסטינים, וזאת ממשלה שפניה למלחמה.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: זה המסר.
יוסי כץ: דעותיי בנושא הערבי ישראלי, ידועות ומפורסמות, אבל אני מבקש לומר לך שהתבטאויות מהסוג הזה בראש ובראשונה גורמות נזק לציבור הערבי במדינת ישראל.
יוסי כץ: זה בבחינת חוסר טקט נוראי לומר את הדברים כפי שהם נאמרו, וחבל להפוך ויכוח לגיטימי לחלוטין, שכן הוויכוח שלך על הפעולות של צה"ל, אם הן נכונות או לא, עובדה שלפחות על פי החדשות מלפני חצי שעה שני שרי הקבינט, בכירים למדיי, הצביעו נגד הפעולה שהיתה בלילה, שמעון פרס ואפרים סנה, זאת זכותם המלאה וגם זכותך המלאה לבקר את אותה פעולה, אבל - - -
רוני מילוא: יוסי ביילין שיבח את הפעולה.
יוסי כץ: אבל להפוך את זה להתבטאות כזאת אומללה - - -
רוני מילוא: יוסי ביילין שיבח את הפעולה - - -
יוסי כץ: אני חושב שאפשר, בהחלט - - -
רוני מילוא: אני רוצה להעיר הערה - - -
יוסי כץ: עליי להתוודות באזניכם שאני לא יודע מי הוא אותו חבר כנסת שהתבטא בצורה הזאת - -
רוני מילוא: גם אני לא, אני רק רוצה להעיר הערה בעניין הזה; מבחינת הדיוק של העובדות צריך לומר כי חוות שעאבה, לפי שום גרסה - - -
עבד-אלמאלכ דהאמשה: זה שטח כבוש.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: אתה אומר שזה סורי, לא לבנוני, בסדר, אבל זה שטח כבוש.
רוני מילוא: גם אם מישהו סבור שזה שטח סורי, זה בוודאי לא לבנוני - - -
עבד-אלמאלכ דהאמשה: זה שטח ישראלי?
רוני מילוא: אני טוען שזה שטח ישראלי אבל נניח שאתה טוען - - -
עבד-אלמאלכ דהאמשה: זאת פעם ראשונה שאני שומע את הדבר הזה.
רוני מילוא: אני אומר לך בפירוש שזה לא שטח לבנוני בשום תנאי.
רוני מילוא: כשיגיע ההסדר עם הסורים ונדון אתם על שלום – נדון גם על חוות שעאבה.
יוסי כץ: אני מבקש להפסיק את סערת הרוחות בישיבה.
רוני מילוא: החיזבאללה פועל בלבנון כדי להוציא את ישראל מלבנון ולא מסוריה.
רוני מילוא: אני לא - - -
יוסי כץ: אני מבקש לומר לחברים שהגיעו זה עתה לישיבה שהצבענו כבר על הנושא שהיה על סדר היום.
משה גפני: לא ידעתי שהנושא שחבר הכנסת רוני מילוא העלה - יעלה על סדר היום אבל בהזדמנות הזאת אני מבקש לפנות לחבר הכנסת שהתבטא בעניין הזה ולומר לו, כיוון שאני נמצא אתו בידידות, שאני סבור גם כחבר כנסת וגם כאזרח, שנעשתה כאן טעות.
משה גפני: מותר להודות בטעות וכאן, אכן, נעשתה טעות מכל בחינה אפשרית מכיוון שהמשמעות של העניין היא שגם אם מדובר על שטח כבוש וגם אם מדובר לא על שטח כבוש, ישראל הוכיחה באופן חד משמעי שהיא לא רוצה להישאר בלבנון, היא עזבה את לבנון באופן חד צדדי, אפילו בנסיגה כשהיא משאירה שם כלים וציוד.
משה גפני: היא הוכיחה באופן חד משמעי שהיא לא רוצה להיות שם.
משה גפני: רוב הדוברים של ישראל ציינו שהם רוצים להשיג הסכם עם סוריה.
משה גפני: סוריה נמצאת בלבנון ככובש.
משה גפני: מה ישראל עשתה הלילה?
משה גפני: היא לא הלכה ללבנון ופגעה שם אלא אותתה לסורים באופן תקיף ביותר: או שאתם בעלי הבית, אבל אם לא – תעזבו, ותנו ללבנון לנהל את ענייניה.
משה גפני: חברי הכנסת שהתבטאו עד עכשיו בנושא הזה ידועים כמי שדעותיהם המדיניות מתונות מאד, מכל מקום אני פונה לאותו חבר הכנסת שהתבטא ברדיו ואומר לו שמותר לו להודות בטעות.
משה גפני: יש עיתוי, יש מועד, יש זמן, יש חייל שנהרג אשר למשפחתו לא פנו אלא פנו דווקה לחיילים הסורים, ואני חוזר על כך שזאת טעות טקטית ממדרגה ראשונה.
משה גפני: מוטב לו לאותו חבר הכנסת שהתבטא ברדיו לומר באומץ: הפעם טעיתי בעיתוי לפחות.
יוסי כץ: אני מביא לדיון בוועדת הכנסת ולהמלצה מינוי יושב-ראש ועדה חדש לוועדת הפנים ואיכות הסביבה.
יוסי כץ: קיבלתי את הודעת סיעת ש"ס וגם את הודעתו האישית של חבר הכנסת דוד אזולאי, המשמש היום כיושב-ראש ועדת הפנים, שהם מסכימים להחלפת יושב-ראש הוועדה, להחלפתו של חבר הכנסת דוד אזולאי בחבר הכנסת הרב משה גפני.
יוסי כץ: אני מביא את ההמלצה הזאת לאישור ועדת הכנסת.
יוסי כץ: מי בעד, ירים את ידו, מי נגד?
יוסי כץ: בעד המינוי - 4 נגד - אין חבר הכנסת משה גפני נבחר ליושב-ראש ועדת הפנים ואיכות הסביבה.
יוסי כץ: אני מברך אותך.
יוסי כץ: זה חלק ראשון במסלול ארוך.
יוסי כץ: עשינו את השינוי בהליך מזורז כתוצאה מכך שהיתה הסכמה, ולפי בקשתו של חבר הכנסת זאב בוים מהליכוד, יושב-ראש הקואליציה.
יוסי כץ: אני מודה לחברי הכנסת על האישור המהיר.
יוסי כץ: אני מקווה שכניסתך לתפקיד תתואם עם חבר הכנסת אזולאי.
משה גפני: חבר הכנסת דוד אזולאי דיבר אתי.
משה גפני: שונות
יוסי כץ: יש סעיף נוסף?
נעמי חזן: אדוני היושב-ראש, אני חוזרת ומבקשת שכאשר יש ישיבות בימים שאנחנו נמצאים, והן ישיבות שמועדן לא ידוע מראש, שיתקשרו אלינו טלפונית, ולא יסמכו על האי-מייל.
אתי בן-יוסף: התקשרנו טלפונית.
אילנה חודדה: דיברתי עם שרה מסיעת מרצ.
יוסי כץ: תודה רבה, ובהצלחה.
יוסי כץ: בוקר טוב, אני פותח את ישיבת הוועדה.
יוסי כץ: הנושאים שעל סדר היום: החלטת שכר חברי הכנסת (קשר עם הציבור) התשס"א-2001; השלמת החלטה בנושא זכויות טלפונים לחברי הכנסת; פיצויי פיטורין ורציפות זכויות לעוזרים פרלמנטריים; החלטת שכר חברי הכנסת (הענקות ותשלומים – ביגוד), התשס"א-2001; ומסגרת דיון להצעות אי-אמון בראש הממשלה שיידונו במליאת הכנסת ביום שני.
יוסי כץ: מאחר והסעיף הראשון נמצא ברגע זה בהדפסה, נתחיל עם הסעיף השני: השלמת החלטה בנושא זכויות טלפונים לחברי הכנסת.
יוסי כץ: עורכת-הדין ארבל אסטרחן, בבקשה.
ארבל אסטרחן: הוועדה כבר דנה בנושא שירותי תקשורת שהוענקו לחברי הכנסת בעקבות המלצות ועדת גל-נור כבר מספר פעמים.
ארבל אסטרחן: לגבי נושאים מסוימים הגיעו להחלטה.
ארבל אסטרחן: ושאים אחרים נשארו פתוחים או שכשהובאו ליישום בחשבות הכנסת ראינו שיש בעייתיות ביישומן, ועכשיו אנחנו מבקשים לקבל החלטה סופית שתכלול את כל נושא שיחות הטלפונים של חברי הכנסת.
ארבל אסטרחן: שירותי תקשורת – 1 (א) הכנסת תממן לחבר הכנסת –(1) הוצאות התקנה חד-פעמיות של קו טלפון אחד בדירה ... " וכו'.
ארבל אסטרחן: זה סעיף מאוד ישן שנגע לחברי כנסת שהגיעו לכנסת ולא היה להם קו טלפון בבית, והם היו זכאים להתקנת טלפון.
ארבל אסטרחן: חבר כנסת שמגיע היום לכנסת ויש לו טלפון בבית, לא זכאי להתקנה קו טלפון על חשבון הכנסת.
ארבל אסטרחן: מכיוון שהסעיף הזה כבר לא רלבנטי לגבי שום חבר כנסת, אנחנו מציעים להוריד את כל הסעיף הזה.
אנה שניידר: אני מציעה להשאיר אותו.
אנה שניידר: אולי לא ישתמשו בו, אבל יכול להיווצר מצב שחברי כנסת ממיגזרים מסוימים לא יהיו מחוברים לקו טלפון, לא יהיו זכאים ולא יוכלו לממש זכות זו אם הסעיף הזה יימחק.
אנה שניידר: לא ייגרם שום נזק אם הסעיף הזה יישאר, מכסימום לא ישתמשו בו.
ארבל אסטרחן: אפשר להשאיר את זה, אבל ברור שזה חל רק על חבר כנסת שמגיע לכנסת ואין לו טלפון.
יוסי כץ: חבר-הכנסת יהלום, מה דעתך?
שאול יהלום: גם אני בעד, אבל אני שואל, למה רק קו טלפון אחד ולא שניים?
שאול יהלום: אם בסעיף 3 אנחנו מקבלים עבור 2 קווים, אז מדוע בסעיף 1 רק קו אחד?
שאול יהלום: ארבל אסטרחן: אם יש לו קו טלפון אחד, הכנסת תתקין לו קו לפקס.
שאול יהלום: פיסקה (2) מדברת על מכשיר פקסימיליה לפי אישור חשב הכנסת – כלומר, או שהכנסת תיתן לו מכשיר או שהוא יקנה מכשיר והכנסת תממן – והוצאות התקנה של קו טלפון לצורך שימוש במכשיר והוצאות אחזקה של המכשיר והשימוש בו.
שאול יהלום: אני רוצה להעיר הערה מתוך נסיוני האישי.
שאול יהלום: כשהסת
שאול יהלום: מכתי על הסעיף הזה אמרו לי, מכסים לך את הוצאות האחזקה, מתקלקל – יתקנו.
שאול יהלום: אבל אם אתה רוצה ביטוח, זה לא.
שאול יהלום: זה נראה לי משונה מאוד.
שאול יהלום: אני מציע לכתוב אחזקה או ביטוח.
אבי לוי: לדעתי שירות האחזקה זה כמו ביטוח.
יוסי כץ: אין בעיה עם העקרון, הבעיה היחידה היא יכולת הפיקוח על כך.
יוסי כץ: תצטרך להמציא אישור מחברת הביטוח.
שאול יהלום: בוודאי, לא איכפת לי שהחשב של הכנסת יעשה את זה.
אנה שניידר: חבר הכנסת צריך לקבל מכשיר שפועל.
אנה שניידר: לצורך כך צריך לממן הוצאות אחזקה ולחלופין ביטוח, זה צריך להיות כלול במימון של הכנסת.
אנה שניידר: באיזה דרך?
אנה שניידר: חשב הכנסת ידרוש אישור בכתב מחבר הכנסת על הביטוח הזה.
אבי לוי: או שזה ייכלל במסגרת הביטוח של המכשירים שלנו פה בכנסת.
שאול יהלום: אז לא צריך לכתוב את זה?
אנה שניידר: לדעתי זה כלול במלים: "הוצאות אחזקה", ומאחר שזה לפי אישור חשב הכנסת, אז זו הפרשנות.
שאול יהלום: היום הם לא מפרשים את זה כך.
שאול יהלום: טובי חכמיאן:
שאול יהלום: מהיום נפרש את זה כך.
ארבל אסטרחן: לסעיף (3), חבר הכנסת יקבל הוצאות אחזקה ושימוש בשני קווי הטלפון – קו טלפון רגיל וקו טלפון לפקס – או קו טלפון אחד אם הוא מסוג של ISDN שמאפשר שימוש דו-קווי, שזה כמובן קו הרבה יותר יקר.
ארבל אסטרחן: הגדרנו במפורש שזה יחול על: שירות שיחה מזוהה; שירות תא קולי; ביצוע שיחות טלפון לארץ, לרבות שיחות לספק שירותי אינטרנט; ביצוא שיחות טלפון לחו"ל ושליחת פקסים לארץ ולחוץ לארץ.
שאול יהלום: אני רק רוצה להעיר שבאותה מסגרת יש נושא שנקרא "שיחות גוביינא" שלא מאשרים אותן.
שאול יהלום: לדעתי, אם חבר כנסת נמצא בחו"ל והוא עושה שיחת גוביינא, אין סיבה שהחשבון לא יכוסה.
שאול יהלום: אני מציע להוסיף: שיחות גוביינא.
ארבל אסטרחן: אתה רוצה שכל שיחת גוביינא שתבוצע לביתו של חבר הכנסת?
שאול יהלום: אם הוא מסכים לקבל אותה אז למה לא?
אנה שניידר: תוסיפי את זה.
אבי לוי: כמו שיחה לחו"ל.
יוסי כץ: השאלה הזו הטרידה גם אותי.
יוסי כץ: חשבון הטלפון שלנו משולם על ידי הכנסת.
יוסי כץ: קורה שבן משפחה שלי נמצא בחוץ לארץ והוא עושה שיחת גוביינא וזה נכלל, אף אחד לא יודע מי עשה את זה, אני או מישהו אחר.
יוסי כץ: נתקלתי בזה באופן אישי כשקיבלתי חשבון טלפון גדול, מהסיבה הזו, פניתי לגזברות הכנסת, התייעצתי איתם ושילמתי מחצית מהחשבון הזה מכיסי הפרטי.
יוסי כץ: אני שואל, אם חבר הכנסת נמצא בחוץ לארץ ועושה שיחת גוביינא, זה בסדר.
יוסי כץ: אבל אם בני משפחתו מטיילים בחוץ לארץ ועושים שיחת גוביינא, זה פתח לניצול לרעה של הזכויות שלנו.
שאול יהלום: הייתי אומר:
שאול יהלום: שיחות גוביינא שעליהם יצהיר חבר הכנסת שנעשו לצורך עבודתו.
שאול יהלום: היו"ר יוסי כץ: אז לדעתי צריך לשפץ את הנספח המצורף להחלטה זו ולהוסיף גם "שיחות גוביינא".
ארבל אסטרחן: כשהוא היה בחוץ לארץ.
שאול יהלום: לא רק כשהוא היה בחו"ל.
שאול יהלום: יכול להיות שאני מתקשר מהארץ לאיש קונגרס ברוסיה ואין לו כסף, הוא מחזיר לי טלפון, וזה לא פרטי - - -
יוסי כץ: בדיוק, גם יכול להיות.
ארבל אסטרחן: במסגרת תפקידו נעשו שיחות גוביינא לחו"ל.
שאול יהלום: שיחות גוביינא שעליהם יצהיר חבר הכנסת שהם נעשו במסגרת הגוביינא.
יוסי כץ: יוצא מן הכלל.
אריה האן: את זה צריך להוסיף בתוספת.
ארבל אסטרחן: נעשה ניסוח חדש של התוספת.
ארבל אסטרחן: פיסקה (4) מדברת על שיחות בטלפון סלולארי.
ארבל אסטרחן: בהתאם להמלצות ועדת גל-נור, החליטה ועדת הכנסת שחבר הכנסת יהיה זכאי לחשבון חופשי בשיחות מטלפון סלולארי.
ארבל אסטרחן: החשב הכללי במשרד האוצר עורך מכרז בין חברות הטלפון הסלולארי כדי לקבל את התנאים הטובים ביותר עבור משרדי הממשלה.
ארבל אסטרחן: במכרז האחרון זכתה חברת פלאפון.
ארבל אסטרחן: הכנסת התקשרה עם החברה הזו ומקבלת ממנה מחירים טובים בהרבה מהחברות האחרות.
ארבל אסטרחן: התעוררה השאלה, האם הכנסת תממן לחבר הכנסת את הסכום שגובה כל אחת מהחברות הסלולאריות אליה קשור חבר הכנסת או רק את הסכום שגובה החברה שזכתה במכרז החשב הכללי, וההפרש ישולם על ידי חבר הכנסת.
יוסי כץ: כלומר, בגלל שקיבלנו החלטה שמממנים לחבר הכנסת טלפון סלולארי באופן מלא, האם זה אומר שהוא יכול ללכת ולשלם את המחירים הגבוהים ביותר בלי איזה שהיא אחריות ציבורית?