GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אבי לוי: להיפך, אנחנו סבורים שאם מגיע לו - הוא צריך לקבל את הפיצויים ולסיים את העניין.
יוסי כץ: מדוע מדובר על חצי שנה ולא על שנה?
אבי לוי: נניח שעוזר פרלמנטרי עובר עם חבר כנסת שמונה להיות סגן שר או שר למשרד, ואחרי חודשיים הוא רואה שהעבודה שם היא לא בשבילו והוא חוזר לעבוד בכנסת כעוזר פרלמנטרי.
אריה האן: ששת החודשים הם כפי שמקובל בדוגמה שנתתי לכם - - -
יוסי כץ: האם מדובר על שיפור במצבם של העוזרים הפרלמנטריים?
אנה שניידר: העניין הזה טוב בשביל העוזרים הפרלמנטריים מבחינת חישוב הוותק לקבלת הדרגות.
יוסי כץ: אבל אם הם לוקחים את ה-28% ובכל זאת חוזרים לאחר מכן לכנסת, מה קורה אתם אז?
יוסי כץ: אבל הוותק נכלל.
אבי לוי: לעניין דרגת השכר, על פי רוח המלצות ועדת גלנור, צריך להתחשב בכך.
ארבל אסטרחן: מה שמוחלט כאן, עכשיו, יחול גם על עוזרים פרלמנטריים שעברו עם שרים וסגני שרים ממש לאחרונה והספיקו כבר לקבל את פיצויי הפיטורים.
ארבל אסטרחן: אם תחליטו – הם יוכלו להחזיר אותם.
יוסי כץ: אני מודה לכם על השתתפותכם בישיבה.
יוסי כץ: על סדר היום ערעורים על החלטת יושב-ראש הכנסת והסגנים שלא לאשר דחיפות הצעות לסדר היום.
יוסי כץ: הערעור הראשון הוא של חבר הכנסת שאול יהלום, בנושא חילול בית העלמין היהודי העתיק בחברון.
יוסי כץ: חבר הכנסת יהלום, בבקשה.
שאול יהלום: אדוני היושב-ראש, אם היו מחללים בית-קברות יהודי בכל מדינה אחרת, הארץ היתה רועשת והיינו מזעיקים שמים וארץ.
שאול יהלום: במדינתנו הקטנטונת, כאשר מדובר בחילול נורא של בית הקברות היהודי בחברון, שהוא בשליטת מדינת-ישראל, עוברים על העניין לסדר היום.
שאול יהלום: החילול קרה השבוע.
שאול יהלום: אתמול נפגשתי עם אנשי חברון והם נתנו לי תמונות.
שאול יהלום: קברים נותצו ממש, הוצאו גוויות ממקומן, דברים שאי-אפשר להאמין שיד אדם עשתה אותם בשני בתי הקברות, בית הקברות שבו קבורים טבוחי תרפ"ט ובית הקברות האחר.
שאול יהלום: אני חושב שאין הצעה דחופה מזאת להעלות לסדר היום.
יוסי כץ: מה היו הנימוקים, סגנית יושב-ראש הכנסת?
נחמה רונן: היו שני נימוקים.
נחמה רונן: האחד, שהנשיאות החליטה לאשר חמישה נושאים, ולא ראינו בהצעה הזאת הצעה שיכולה להחליף נושא אחר מהחמישה שאושרו.
נחמה רונן: מעבר לזה, הגענו למסקנה שהנושא הזה הוא באמת חשוב, וחשבנו שהוא יכול לעלות במסגרת הצעה רגילה לסדר.
יוסי כץ: כמה מציעים היו?
נחמה רונן: שני מציעים.
יוסי כץ: בית-קברות יהודי, היכן שלא יהיה, בין בחברון ובין במקום אחר, הוא מקום שיש לכבדו, ולכן מן הראוי שנלך לקראת המציע ונאשר את ההצעה הזאת.
דוד טל: אדוני היושב-ראש, אני חבר בנשיאות הכנסת, ולעתים אני מציג כאן את העמדה של הנשיאות, אבל חמישה נושאים זה לא דבר שכתוב בתורה, ופעמים רבות אנחנו מאשרים שש ושבע הצעות ואף יותר מכך.
דוד טל: הנושא הזה הוא נושא מאוד חשוב, וכפי שאמר שאול יהלום, אם זה היה קורה בכל מדינה אחרת היינו מקימים מהומה.
יוסי כץ: אני מעמיד את הנושא להצבעה.
יוסי כץ: חבר הכנסת עזמי בשארה אינו נוכח, ולכן אנחנו נאלצים למחוק את ערעורו.
יוסי כץ: חבר הכנסת פרוש איננו נוכח, וממילא הנושא הועבר לוועדת הפנים.
יוסי כץ: בקשת חה"כ עמיר פרץ לפטור את הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון – הסכמי הבראה כסיוע למימון שירותי בריאות) פ/2688 – מחובת הנחה מוקדמת על שולחן הכנסת – לפני הקריאה הטרומית
יוסי כץ: אני עובר לבקשת חבר הכנסת עמיר פרץ, לפטור את הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון – הסכמי הבראה כסיוע למימון שירותי בריאות) מחובת הנחה מוקדמת על שולחן הכנסת לפני הקריאה הטרומית.
עמיר פרץ: אני חושב שחברי הכנסת מודעים לנושא.
עמיר פרץ: הופעתי בפני הוועדה הזאת ערב תקציב המדינה והגשנו הסתייגות לתקציב המדינה באותו נושא.
עמיר פרץ: ועדת הכנסת אישרה את הנושא, כדי להגיש אותו, בגלל דחיפותו, כנושא חדש.
עמיר פרץ: לצערי הרב, האוצר החליט למשוך את כל הפרק.
עמיר פרץ: לפני שלושה חודשים הדחיפות היתה מאוד גדולה, ובוודאי אחרי שחלפו שלושה חודשים, וטרם הגענו להסדרים שגורמים לכך שגם קופת-חולים ניזוקה.
עמיר פרץ: אני לא מאמין שמדינת-ישראל רוצה למוטט את איגודי העובדים באמצעות התחייבויות, ולכן כל גוף וולונטרי שמתקיים מדמי חבר ולא מתקציב, אין לנו כאן עניין בתקציב מדינה, רוצה לסיים את ההסדרים.
עמיר פרץ: בלי שנסיים את ההסדר הזה שום בנק לא מוכן לקיים אתנו דיון על הסדר כלשהו.
עמיר פרץ: גוף וולונטרי שנושא על גבו חוב של מיליארד שקלים וחצי לא יכול להמשיך לתפקד.
עמיר פרץ: אנחנו איננו מבקשים שקל מהמדינה, אנחנו מבקשים שיינתן כסף לחייבים שלנו באמצעות הסדר חוקי.
עמיר פרץ: הופענו השבוע בפני היועץ המשפטי לממשלה ובפני שר האוצר.
עמיר פרץ: להערכתי בסופו של דבר כולם יתאחדו סביב ההצעה, כי כולם חושבים שאנחנו צודקים, אבל כולם מחפשים קונסטרוקציה חוקית לעניין.
עמיר פרץ: הדיון היה בוועדת משנה לכספים, וגם היועצים המשפטיים הביעו את דעתם שלא ראוי לעשות את זה בהסתייגות, אלא ראוי לעשות זאת בחקיקה.
עמיר פרץ: אני מניח את הצעת החוק.
אנה שניידר: אבל למה בחוק ביטוח בריאות ממלכתי?
עמיר פרץ: חשבתי שזה ראוי, כיוון שמדובר על נושא של הסכמי הבראה לקופות בכל שלב שהממשלה תאשר.
עמיר פרץ: לא צריך להיות חוק ספציפי להסכם הבראה מסוים.
עמיר פרץ: אם תחליטו שהקונסטרוקציה לא נכונה, זאת לא השאלה.
יוסי כץ: נציג האוצר, האם אתה מתנגד?
גלעד ריקלין: משרד האוצר מתנגד.
גלעד ריקלין: אתמול בשעה 18:00 קיבלנו הודעה על הדיון היום, והצעת החוק אפילו לא נשלחה אלינו.
גלעד ריקלין: ראיתי אותה רק הבוקר.
גלעד ריקלין: הצעת החוק הזאת היא הצעת חוק מורכבת ובעייתית.
גלעד ריקלין: היא דורשת דיון יסודי בממשלה, כדי שהממשלה תקבע את העמדה שלה.
גלעד ריקלין: יש לה השלכות תקציביות, יכולות להיות לה השלכות משפטיות.
גלעד ריקלין: יש פה פטור ממס על עסקאות בצורה רטרואקטיבית.
גלעד ריקלין: זה לא יהיה רציני ולא יהיה אחראי, שהצעת החוק הזאת תעלה בכנסת לפני שהממשלה מקיימת דיון יסודי.
גלעד ריקלין: מעבר לזה, אני לא חושב שיש דחיפות כל-כך גדולה בפטור מחובת הנחה.
גלעד ריקלין: הם חיכו כמה חודשים, הבעיות הכלכליות של ההסתדרות ידועות ואפשר לחכות עוד חודש כדי שהממשלה וחברי הכנסת יגבשו עמדה רצינית.
זאב בוים: פנה אלי אתמול חבר הכנסת עמיר פרץ בעניין הזה, כדי לבקש שלא תהיה התנגדות של הקואליציה לבקשה שלו עכשיו.
זאב בוים: ביררתי את הנושא הזה ברמה של ההתרוצצות של ההסתדרות בעניין הזה מול הממשלה, והגענו להבנה שלא נתנגד ונשאיר חופש הצבעה לבקשה הזאת, אבל מתוך ידיעה ברורה, בגלל שזה מורכב ובגלל שיצטרכו לעשות פה עבודה רצינית מאוד משותפת, שעד לשלב הטרומי לא תהיה התנגדות לעניין.
זאב בוים: חזקה על חבר הכנסת פרץ שהוא מבין שהוא לא יוכל להתקדם עם העניין הזה בלי שיתוף פעולה הדוק עם הממשלה ובהבנה.
יוסי כץ: אני חושב שיציבות של איגודים מקצועיים וחוסן של איגודים מקצועיים הם ערובה לא רק לדמוקרטיה הישראלית, אלא לחברה הישראלית, ולכן חשוב מאוד לאפשר להסתדרות לצאת מהמבוך שאליו היא נקלעה ולעשות כל מאמץ בנושא הזה.
יוסי כץ: באשר לעמדת הממשלה, אני יוצא מנקודת הנחה, שהממשלה תוכל לגבש את עמדתה במהלך שלבי החקיקה.
יוסי כץ: הממשלה עצמה נוקטת לא פעם באמצעי הזה של פטור מחובת הנחה, ולכן אין לה להלין אלא על עצמה.
יוסי כץ: הצעת חוק יסוד: הכנסת (תיקון – שכר חבר הכנסת שהושעה), הכנה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית
יוסי כץ: אנחנו עוברים להצעת חוק יסוד: הכנסת (תיקון – שכר חבר הכנסת שהושעה), הכנה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.
יוסי כץ: עורכת הדין אנה שניידר, בבקשה.
אנה שניידר: בדקנו מה תהיה הקונסטרוקציה המשפטית הטובה ביותר כדי לבטא את הרעיון שעומד מאחורי הצעת החוק, והגענו למסקנה שאין צורך בתיקון חוק יסוד: הכנסת, אלא אנחנו נגיש נוסח שאומר שזה יהיה חוק לקביעת תנאים לחבר הכנסת שהושעה מכהונתו, תיקוני חקיקה, כי אנחנו צריכים גם לקחת בחשבון את נושא הגמלאות.
אנה שניידר: כלומר, יש חברי-כנסת שזכאים לגמלאות לפי חוק גמלאות לנושאי משרה ברשויות השלטון לפני התיקון שאמר שמתאריך מסוים זאת תהיה פנסיה צוברת, וגם את הנושא הזה צריך להסדיר.
אנה שניידר: על-מנת שההסדר יהיה שלם, אנחנו מציעים קודם כל תיקון בחוק שכר חברי הכנסת, שיתווסף סעיף שיאמר שוועדת הכנסת רשאית לקבוע הוראות בדבר משכורת ותשלומים אחרים שישולמו לחבר הכנסת שהושעה מכהונתו לפי סעיף 42(ב) לחוק יסוד: הכנסת, למשך תקופת ההשעיה.
אנה שניידר: וכן תיקון נוסף בחוק גמלאות לנושאי משרה ברשויות השלטון, שיאמר את אותו דבר.
יוסי כץ: מה אתם מציעים לגבי הצעת החוק שירדה מקריאה ראשונה?
ארבל אסטרחן: להכין לקריאה שנייה ולקריאה שלישית בנוסח אחר.
יוסי כץ: הצעה אחת עם תיקונים מקיפים?
ארבל אסטרחן: תיקוני חקיקה.
אנה שניידר: שני תיקונים, אחד בכל חוק, ולא במסגרת חוק יסוד.
יוסי כץ: משרד המשפטים, האם זה מקובל עליכם?
יוסי כץ: מי בעד הצעת החוק הזאת להכנתה לקריאה שנייה ושלישית?
יוסי כץ: הצעת החוק עברה להכנה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.
יוסי כץ: בקשת סיעת גשר לשיבוץ חבריה בוועדות הכנסת
יוסי כץ: חברי גשר לא נמצאים כאן, ולכן בפעם אחרת נדון בבקשת סיעת גשר לשיבוץ חבריה בוועדות הכנסת.
יורי שטרן: אני מבקש להעיר הערה.
יורי שטרן: ישראל ביתנו – האיחוד הלאומי התאחדו לסיעה לפני יותר משנה.
יורי שטרן: מאז אנחנו מבקשים, בהתאם לשינוי הזה בקונסטלציה הפרלמנטרית, לעשות ארגון מחדש של הוועדות.
נעמי חזן: יש להם הרבה נציגים בוועדות יוקרתיות, מה גם שהנושא לא נמצא בסדר היום.
יורי שטרן: מה שקורה עם סיעת גשר רק מחזק את הטיעון שלנו, שהגיע הזמן, בעקבות השינויים הדרמטיים שחלו בהרכב הבין-מפלגתי, לשנות את ההרכב בוועדות.
יוסי כץ: אני אבוא בדברים עם ראשי הקואליציה והאופוזיציה, ואנחנו נראה אם יש מקום לפתור את הסוגיה הזאת.
יוסי כץ: אין ספק, שלפחות סיעת גשר חייבת להיות מיוצגת בוועדות הכנסת.
נעמי חזן: אתה יודע שהחלוקה של איוש/ניוש של ועדות הכנסת נעשה על-פי מפתח מפלגתי, ורק במקרים יוצאים מגדר הרגיל, כמו פרישות, יש מקום לשקול מחדש את השיבוצים.
נעמי חזן: הדבר הזה נעשה לכל הקדנציה.
יוסי כץ: סיעת ישראל אחת צריכה למצוא פתרון יצירתי.
יוסי כץ: אישור הצעת יושב-ראש הכנסת בדבר שכר היועץ המשפטי לכנסת
יוסי כץ: הנושא האחרון הוא אישור הצעת יושב-ראש הכנסת בדבר שכר היועץ המשפטי לכנסת.
אריה האן: בפעם הקודמת שהבאנו כאן את הנושא הוא התחלק לשני חלקים, החלק הראשון שהשכר של היועץ המשפטי לכנסת יהיה בהתאם לשכרו של היועץ המשפטי לממשלה, והחלק השני, לגבי העדכון, היה שם רעיון אחר, שזה יעודכן כמו עובדי הכנסת.
אריה האן: אתה, אדוני היושב-ראש, ועוד כמה מחברי הכנסת הצעתם לא להכניס את הסיפא ולומר ששכר היועץ המשפטי לכנסת יהיה כשכר היועץ המשפטי לממשלה, עם כל העדכונים כפי שנהוג לגבי היועץ המשפטי לממשלה.
אריה האן: היות שלפי החוק היושב-ראש הוא שצריך להציע את זה, חזרתי ליושב-ראש ועצתך התקבלה על ידו.
יוסי כץ: זאת היתה הצעת הוועדה.
יוסי כץ: מי בעד אישור החלטת יושב-ראש הכנסת בדבר שכר היועץ המשפטי לכנסת?
אפי אושעיה: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכנסת.
אפי אושעיה: הנושא שעל סדר יומנו הוא קביעת מסגרת דיון להצעות להביע אי אמון בראש הממשלה שהגישו סיעות רע"ם-חד"ש-תע"ל-בל"ד-עמ"ל.
אפי אושעיה: סיעות רע"ם-חד"ש-תע"ל-בל"ד-עמ"ל הגישו ליושב ראש הכנסת הצעה להביע אי אמון בראש הממשלה בשל הריסת בתים בנגב.
אפי אושעיה: אנחנו מתבקשים לקבוע את מסגרת הדיון להצעות האלה ואני מציע שאחרי עשר הדקות שידבר אחד המציעים בשם כל השאר - יינתנו חמש דקות לכל סיעה במסגרת הודעות סיעות.
אפי אושעיה: אני מעמיד את ההצעה הזאת להצבעה.
אפי אושעיה: ההצעה אושרה.
אפי אושעיה: אני מודה לכם.
אפי אושעיה: אני פותח את ישיבת הוועדה.
אפי אושעיה: על סדר היום ערעורים על החלטת יושב-ראש הכנסת והסגנים שלא לאשר דחיפות הצעות לסדר היום.
אפי אושעיה: הערעור הראשון הוא של חברי הכנסת צבי הנדל ונסים זאב בנושא: מפגשי השמאל עם ערפאת.
אפי אושעיה: חבר הכנסת הנדל, בבקשה.
צבי הנדל: ביקשתי לדון בנושא הזה, ביחד עם עוד חמישה חברים, כי אנחנו תוך כדי מלחמה והמפגשים האלה גורמים נזק אדיר למאבק שלנו, כי הם נותנים גיבוי ולגיטימציה לערפאת.
צבי הנדל: שמעתי שבנשיאות היתה הצבעה על העניין הזה והוא נפל על חודו של קול, שלא בצדק.
אפי אושעיה: גברתי סגנית היושב-ראש, בבקשה.
נעמי חזן: כנהוג, הנשיאות אישרה חמש הצעות לסדר היום.
נעמי חזן: היתה אמנם הצבעה, אבל עם כל הכבוד לחבר הכנסת הנדל, הצעתו והצעת אלה שהצטרפו אליו לא נפלה בקול אחד אלא בקול מכריע.
נעמי חזן: הנשיאות יכולה לאשר רק חמש הצעות לסדר היום.
נעמי חזן: מדובר בהצעות שגם החשיבות שלהן וגם הדחיפות שלהן היתה רבה.
נעמי חזן: אחד השיקולים היה, שהנושא נדון כבר בהרחבה בתקשורת וגם בנאומים בכנסת, כולל בנאומו של חבר הכנסת הנדל אתמול.
אפי אושעיה: מי בעד העלאת הנושא על סדר היום בכנסת?
אפי אושעיה: ה צ ב ע ה בעד – 5 נגד – 1
אפי אושעיה: הנושא אושר.
אפי אושעיה: הערעור הבא הוא של חברי הכנסת זבולון אורלב וגנדי ריגר בנושא: משבר האבטלה.
נעמי חזן: מי שאישר את הערעור, עשה זאת בניגוד לתקנון.
נעמי חזן: בנושא משבר האבטלה יש הצעה רגילה לסדר, ועל-פי התקנון הצעה רגילה לסדר דוחה הצעות דחופות, ועל כן אין מקום לערעור בנושא הזה.
שאול יהלום: מה אומרת היועצת המשפטית בנושא?
ארבל אסטרחן: אכן כך נהוג.
זבולון אורלב: עשרה חברי-כנסת, מכל סיעות הבית, הגישו בקשה לדיון דחוף.
זבולון אורלב: חבר הכנסת כנעאן הגיש בקשה להצעה רגילה.
זבולון אורלב: יש מקרים שבהם הכנסת נהגה בעבר, וגם בשבוע שעבר, שאם נשיאות הכנסת משתכנעת שיש נושא שהוא בוער והוא עומד על סדר היום, היא מאפשרת גם את ההצעה הרגילה וגם הצעות דחופות לסדר היום, ובהצעה הרגילה היא משנה מעט את הנוסח של ההצעה.
זבולון אורלב: לדוגמה: בשבוע שעבר היתה בעיה עם בחינות הבגרות, הגישו הצעות דחופות וזאב בוים הגיש הצעה רגילה.
זבולון אורלב: ביקשו מזאב בוים שישנה מעט את הנוסח, כך שיהיה דיון אחד דחוף על הירידה בבחינות הבגרות ותהיה הצעה רגילה על הבעיה בבחינות הבגרות, ויוכלו שניהם לדור בכפיפה אחת.
זבולון אורלב: אני מציע לגלות את הגמישות הראויה, כי אחרת זה גם מחייב את 86(א).
זבולון אורלב: אם רוב סיעות הבית מבקשות דיון בנושא, אפשר לעשות זאת באמצעות סעיף 86(א).
בנימין אלון: סדר היום קצר מאוד, אין עומס.
נעמי חזן: אני מבינה את הדיון, אבל הערעור עצמו הוא נגד התקנון, משום שיש הצעה רגילה לסדר.
נעמי חזן: אם חברי הכנסת רוצים לשנות את התקנון, בבקשה.
נעמי חזן: אם הם רוצים להשתמש בסעיף 86(א), שיפנו בדרך המסודרת ויעשו זאת.
נעמי חזן: חשוב להדגיש, שחבר-כנסת שמשתמש בהצעה רגילה הוא משתמש במכסה שלו, זה שימוש נכון בתקנון, ואני חושבת שזה יהיה חמור מאוד אם ננסה לשנות סדרי עולם בגלל שחבר-כנסת זה או אחר מעוניין לדבר בנושא חשוב.
נעמי חזן: שיגיש בקשה להצעה לסדר רגילה גם הוא.
ארבל אסטרחן: בכוכבית לסעיף 83 בתקנון, שהוא זה שמדבר על דחיפות של הצעות לסדר היום, נאמר שעל-פי הנוהג והנוהל, כאשר יש הצעה רגילה או שאילתה בעל-פה אין מאשרים הצעה דחופה באותו נושא.
ארבל אסטרחן: כך אכן נוהגים.
אפי אושעיה: היות שהדבר כתוב בתקנון באופן חד-משמעי, לי כיושב-ראש זמני אין סמכות לשנות הליכים ותקנונים.
אפי אושעיה: לפיכך אני מבקש שתבואו בדברים אם חבר הכנסת המציע של ההצעה לסדר היום ותסתדרו אתו.
זבולון אורלב: אם נשכנע אותו שיהפוך את ההצעה להצעה דחופה, האם צריך שוב להגיש ערעור?
אפי אושעיה: אם יהיה צורך לכנס את הוועדה שוב, נעשה זאת.
אפי אושעיה: מה שחשוב הוא, שלא נעבור על התקנון.
אפי אושעיה: שינוי שם סיעת "ישראל אחת" – בקשת יושב-ראש הסיעה
אפי אושעיה: הנושא הבא הוא שינוי שם סיעה.
אפי אושעיה: על-פי החלטת סיעת "ישראל אחת" מבקשים להחליף את שם הסיעה לסיעת "העבודה-מימד".
אפי אושעיה: האמור הוא בהתאם לתקנון הכנסת, פרק שלישי סעיף 18א.
שאול יהלום: מה אומר התקנון?
ארבל אסטרחן: יש הוראה בתקנון לעניין שינוי שם סיעה.
ארבל אסטרחן: נדרש אישורה של ועדת הכנסת, ובנוסף נקבע שהפרטים האלה יפורסמו ברשומות לאחר קבלת האישור.
זאב בוים: האם השינוי הזה מוסיף יחידת מימון לסיעת העבודה, מכיוון שמוסיפים אליה את מימד?
ארבל אסטרחן: לא, מדובר בשינוי טכני של שם.
זאב בוים: מדוע סיעת "ישראל אחת" מעוניינת בהחלפת השם?
אפי אושעיה: השם היה "ישראל אחת" כשסיעות "גשר" ו"מימד" היו ביחד עם סיעת העבודה.
אפי אושעיה: "גשר" פרשה, הבחירות השתנו מאישיות ליחסיות, וביחסיות אנחנו רוצים להדגיש את המשקל של המפלגה.
אפי אושעיה: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – אין
אפי אושעיה: שינוי השם אושר.
אפי אושעיה: 3.
אפי אושעיה: המלצה לבחירת יושב-ראש לוועדה המיוחדת לבחינת העובדים הזרים
אפי אושעיה: יושב-ראש הקואליציה, זאב בוים, פנה לוועדת הכנסת במכתב: "אבקש להמליץ בפני הוועדה המיוחדת לבחינת בעיית העובדים הזרים, למנות את חבר הכנסת איוב קרא כיו"ר הוועדה".
אפי אושעיה: אני מבקש מיושב-ראש הקואליציה לאפשר ליושב-ראש הוועדה הקבוע לעסוק בכל נושא המינויים ולדחות את הנושא ליום שני.
אפי אושעיה: אני ממלא-מקום זמני של יושב-ראש הוועדה, ואני מעדיף שהוא יעשה מינויים קבועים, כדי שלא תיווצר מחלוקת.
זאב בוים: בהסכמים שמקובלים על רוב סיעות הבית, בוודאי על הקואליציה, מקובל שאם יש מצב שיש חלוקה גם לגבי יושבי-ראש הוועדות, ומוסכם במסגרת הזאת שנניח לליכוד יש יושב-ראש ועדה, ההחלטה הפנימית היא של הליכוד, את מי למנות כיושב-ראש, ויש בזה עניין פורמלי.
ארבל אסטרחן: זה נכון, אבל הסמכות היא לוועדת הכנסת.
זאב בוים: אני לא כופר בסמכות, אבל יש בזה יותר עניין פורמלי.
שאול יהלום: להפך, העניין של הסכמים קואליציוניים הם מתחת לפני השטח, הפורמליות החוקית זו הוועדה.
שאול יהלום: זה לא מחייב את הוועדה באופן פורמלי וחוקי, כי באופן עקרוני הוועדה יכולה להמליץ שהיא רוצה יושב-ראש מסוים.
זאב בוים: אני שואל על הפרקטיקה של עבודת הוועדה.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: כך היה מקובל בעבר.
זאב בוים: לכן אני לא מבין מדוע שלא נחליט על כך עכשיו.
אפי אושעיה: אני אודה לך מאוד אם תסכים לדחות את ההחלטה בעניין הזה לשבוע הבא.
זאב בוים: אני מסכים.
אפי אושעיה: קביעת ועדה לדיון בהצעת חוק
אפי אושעיה: הצעת חוק החבות בנזיקין של בעלי כלי שיט לנזקי זיהום הים בשמן, התשס"א-2000, חוק מספר 2938 – אחרי קריאה ראשונה ולשם הכנתה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.
אפי אושעיה: נשמעו הצעות להעביר את הדיון בהצעת החוק לוועדת הכלכלה או לוועדת הפנים ואיכות הסביבה.
שאול יהלום: איפה נדונה הצעת החוק בקריאה ראשונה?
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: זאת הצעת חוק ממשלתית.
אפי אושעיה: הדיון בכלי שיט, על-פי הבנתי, צריך להיות בוועדת הכלכלה.
ארבל אסטרחן: הסיבה שרצו להעביר את הנושא לוועדת הפנים היא בגלל הנושא של איכות הסביבה, כי מדובר על זיהום הים בשמן.
שאול יהלום: על מה מדברת הצעת החוק?
ארבל אסטרחן: הצעת החוק מדברת על קביעת אחריות בנזיקין של כלי שיט, שמזהמים את הים בשמן שהם נושאים באונייה.
ארבל אסטרחן: יושבת-ראש הישיבה הציעה לוועדת הכלכלה, וחבר הכנסת רחמים מלול ביקש שהנושא יידון בוועדת הפנים.
אפי אושעיה: מי בעד שהנושא יידון בוועדת הכלכלה?
אפי אושעיה: הנושא יעבור לדיון בוועדת הכלכלה.
אפי אושעיה: 5.
אפי אושעיה: חברות בוועדות הכנסת לסיעת "גשר"
אפי אושעיה: על-פי בקשת יושב-ראש האופוזיציה עם סיעת "גשר", בתיאום עם חבר הכנסת יוסי כץ, הוחלט על חלוקה של חברי-כנסת מסיעת "גשר" בוועדות.
אפי אושעיה: סיעת "ישראל אחת" מעבירה את מקומותיה בוועדות הבאות לסיעת "גשר" בהסכמה: בוועדת הכנסת יישאר חבר הכנסת מקסים לוי; בוועדת הפנים ואיכות הסביבה יישאר חבר הכנסת מקסים לוי; בוועדת הכספים יישאר חבר הכנסת מקסים לוי כממלא-מקום; בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות, במקום חבר הכנסת מקסים לוי ייכנס חבר הכנסת מוטי משעני; בוועדה לענייני ביקורת המדינה במקום חברת הכנסת קולט אביטל ייכנס חבר הכנסת מוטי משעני.
אפי אושעיה: ההחלטה אושרה והיא תובא לאישור במליאה.
יוסי כץ: הנושא הראשון בסדר יומנו הוא קביעת מכסת הצעות לסדר היום והצעות חוק של חברי הכנסת לסיעותיהם בכנס הקיץ 2001.
יוסי כץ: רשות הדיבור למזכיר הכנסת מר אריה האן.
אריה האן: החומר מונח בפניכם וכפי שאתם יכולים לראות עבדנו על פי אותה שיטה שעל פיה עבדנו תמיד אבל מאחר והיום האופוזיציה קטנה מאד, הקואליציה גדולה מאד, הממשלה גדולה מאד, והחישוב הוא תמיד כזה שלא מכניס לחשבון את השרים, הצענו שלכל חבר כנסת שאיננו שר בסיעות המיוצגות בממשלה, תהיה מכסה לכנס, אני מדגיש את המילה: כנס, של שתי הצעות לחבר כנסת, ולאופוזיציה ארבע הצעות לחבר כנסת.
אריה האן: אנחנו נצמדים פחות או יותר למכסה השבועית.
אריה האן: להזכירכם בפעם הקודמת היא עמדה על 22 עד 23 הצעות ליום רביעי, והפעם מדובר על 23,5 הצעות ביום רביעי.
אריה האן: הטבלה מונחת בפניכם, היא מחושבת על פי לוח - - -
זאב בוים: קיימת בטבלה בעיה; היה צריך לחשב אותה אחרת.
זאב בוים: יש התפצלויות בתוך הסיעות ואני מבקש לדעת איך חישבת - - -
אריה האן: אף פעם לא התחשבנו בהתפצלויות.
אריה האן: להזכירכם, מדובר על פאזל שקשה להרכיב אותו - - -
יעקב ליצמן: לנו אין שרים - - -
אריה האן: לכן אתם לא מחושבים על פי שרים.
יוסי כץ: יש לי הצעה פשוטה; אני לא מציע שנקיים כאן, עכשיו, את הדיון - - -
אליעזר כהן: אני מבקש להשמיע הערה.
אפי אושעיה: אדוני יושב ראש הישיבה, המסמך שהונח על שולחננו עובד על ידי מזכירות הכנסת, עיינו בו והבנו כי הוא תופס עד סוף המושב הזה - - -
אריה האן: עד סוף הכנס הזה; חודשיים.
אפי אושעיה: אין בעיה מהותית לכן אני מציע לאשר את ההצעה.
יוסי כץ: נכון שבדרך כלל הלכו בנושא הזה לקראת האופוזיציה - - -
אריה האן: נתנו לה כפול.
אליעזר כהן: נכון שהלכו לקראת האופוזיציה, יחד עם זאת אני מבקש לשאול מדוע היחס הוא אחד על שניים?
אליעזר כהן: צריך להקטין את היחס.
אריה האן: יש לי תשובה לעניין שאתה מעלה - - -
משה גפני: אני מבקש להשמיע גם את השאלה שלי ואחר כך תוכל לענות לשנינו יחד.
משה גפני: תמיד אנחנו מדברים בוועדה על כך שיש קואליציה, יש אופוזיציה ויש ש"ס.
משה גפני: במקרה הזה זה לא נכון כי יש קואליציה, יש אופוזיציה ויש יהדות התורה, ואני לא משמיע את דבריי אלה בציניות.
משה גפני: יש שני פרמטרים שעל פיהם מזכירות הכנסת עבדה; הפרמטר הראשון מדבר על כך שמי שהוא שר לא נכנס למכסה של חברי הכנסת וזה מקובל עליי.
משה גפני: הפרמטר השני אומר שסיעה שנמצאת בממשלה ויש לה שרים, יש לה מקום שבו היא מעלה את ההצעות לסדר ואת הצעות החוק שלה; בממשלה.
משה גפני: יהדות התורה היא הסיעה היחידה שנכון לעכשיו היא בקואליציה אבל אין לה שרים, זאת אומרת שלנו, סיעה שיש לה חמישה מנדטים, - אין מקום להעלות את הצעות החוק או הצעות לסדר היום שלנו בממשלה אלא רק בכנסת, לכן במקרה שלנו היה צריך לדאוג לשינוי המכסה.
אריה האן: חבר הכנסת גפני, הטיעון הבסיסי שלך איננו מדוייק.
אריה האן: הטענה היא לא זאת שבממשלה אפשר להעלות את ההצעות אלא בכנסת שרים וסגני שרים, אני מדגיש גם את המילים: סגני שרים, יכולים לדבר בכנסת על כל נושא כמעט מתי שהם רוצים - - -
משה גפני: שר יכול לעלות לדוכן לדבר בכל דיון אבל סגן שר - לא.
אריה האן: גם סגן שר.
יוסי כץ: רשות הדיבור לחבר הכנסת חיים כץ.
חיים כץ: אני שייך למפלגה קטנה שנכון שיש לה שר אבל הוא לא חבר כנסת - - -
אריה האן: הוא יכול לדבר מתי שהוא רוצה בנושאים חברתיים.
חיים כץ: אבל הוא לא חבר כנסת.
זאב בוים: להיפך.
משה גפני: שר יכול לעלול לדוכן ולדבר בכל דיון, וסגן שר לא.
יוסי כץ: רבותיי, אני מבקש להפסיק את סערת הרוחות בישיבה.
חיים כץ: כמי שהייתי באופוזיציה לפני כן וקיבלתי מכסה חצי מהקואליציה, היה לי עונש, עכשיו עברתי לקואליציה לצורך העניין ואני מקבל מכסה חצי מהאופוזיציה.
חיים כץ: אני לא סבור שמי שהוא חבר בסיעה של שניים והוא באופוזיציה צריך לקבל מכסה של שמונה הצעות חוק או הצעות לסדר, ומי שבקואליציה יקבל רק ארבע.
יוסי כץ: לעובדה שאתה נמצא בקואליציה יש מחיר, ולפעמים צריך לשלם את המחיר.
יוסי כץ: אני מעמיד להצבעה את ההצעה שהונחה על שולחננו ואשר הוכנה על ידי מזכירות הכנסת.
יוסי כץ: 6 בעד 3 נגד ההצעה אושרה.
חיים כץ: הרוב הדורסני ממשיך לעבוד במוסד הלא דמוקרטי הזה.
משה גפני: אני נמנעתי בהצבעה ואני מבקש לנמק את הימנעותי; בטבלה יש היגיון אבל אני נמנעתי בהצבעה כדי לבקש ממזכירות הכנסת שתהיה התחשבות מיוחדת ביהדות התורה כיוון שאין לנו שרים.
חיים כץ: אני מבקש רוויזיה על ההחלטה שהתקבלה.
חיים כץ: אני מבקש התייעצות סיעתית.
אפי אושעיה: חברי כנסת מהקואליציה או מהאופוזיציה, זה לא חשוב בהקשר הזה, מגישים הצעות חוק, ועדת שרים לחקיקה מבקשת לדחות את ההצעה, ברגע האחרון, לשבוע שלאחר מכן ואז מזכירות הכנסת מורידה את ההצעה מסדר היום.
אפי אושעיה: אני טוען שבעניין הזה צריכה להיות התחשבות מיוחדת - - -
זאב בוים: זאת בעיה שצריך לפתור אותה.
יוסי כץ: נטפל בכך.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: יש לך מכסה כללית ויש לך מכסה שבועית - - -
זאב בוים: אנחנו מדברים על המכסה הכללית.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: המכסה הכללית לא תינזק אבל במכסה השבועית לא יוכלו לקחת שתיים - - -
אפי אושעיה: מאה אחוז.
אפי אושעיה: צריך לדאוג לכך שהמכסה הכללית לא תיפגע.
חיים כץ: קודם כל תהיה התייעצות סיעתית ואחר כך רוויזיה.
אתי בן-יוסף: היתה כבר הצבעה.
אפי אושעיה: האם אפשר לקבוע את ההצבעה על הרוויזיה בעוד חצי שעה?
יוסי כץ: הרוויזיה תתקיים בשעה עשרה לאחת עשרה.
אריה האן: אני מציע לקבל את ההצעה של חברת הכנסת נעמי חזן מלפני שנה, שלקראת הסוף נעשה השלמות.
נעמי חזן: לקראת סוף המושב יעשו השלמות.
אפי אושעיה: אדוני יושב ראש הישיבה, האם זאת ההחלטה שהתקבלה?
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: יש רוויזיה.
אפי אושעיה: אני שואל האם לגבי ההשלמות – זאת החלטת הוועדה?
חיים כץ: סליחה, עם כל הכבוד, אתם מקבלים החלטות ואילו אני שואל מה חברת הכנסת נעמי חזן הציעה?
נעמי חזן: בגלל ועדת שרים לענייני חקיקה ומחיקת מכסות אין ניצול של כל המכסות לכן שלושה שבועות לפני תום המושב עושים חשבון משלימים את המכסות.
יוסי כץ: נעבור לנושא הבא בסדר יומנו - הצעת חבר הכנסת יעקב ליצמן לתיקון חוק חסינות חברי הכנסת, זכויותיהם וחובותיהם, בעניין משלוח דואר שלא מבניין הכנסת.
יוסי כץ: הצעת חבר הכנסת יעקב ליצמן לתיקון חוק חסינות חברי הכנסת, זכויותיהם וחובותיהם, בעניין משלוח דואר שלא מבניין הכנסת
יוסי כץ: בעקבות יוזמה של חבר הכנסת ליצמן, היועצת המשפטית לכנסת הביאה בפנינו הצעת חוק.
יוסי כץ: אני מעביר את רשות הדיבור ליועצת המשפטית לכנסת גב' אנה שניידר.
אנה שניידר: סעיף 11(ד) לחוק חסינות חברי הכנסת, זכויותיהם וחובותיהם, קובע כך: כל מכתב מאת חבר הכנסת הנשלח בדואר רגיל מבניין הכנסת לכל מקום בתחומי המדינה – פטור מתשלום.
אנה שניידר: ועדת הכנסת תקבע את מספר המכתבים שהוראה זאת תחול עליהם.
אנה שניידר: אני מבקשת לציין בהזדמנות הזאת שוועדת הכנסת קבעה שיהיו 15 אלף מכתבים לשנה אבל לפי סעיף קטן (ה) – 75 ימים לפני יום הבחירות לכנסת, ההוראה הזאת לא חלה.
אנה שניידר: בעקבות היוזמה של חבר הכנסת ליצמן אנחנו מציעים שהסעיף יחולק קודם כל לשתי פסקאות; בפסקה הראשונה המילה: כל – תימחק, ואז יהיה כתוב: מכתב מאת חבר כנסת הנשלח בדואר הרגיל יהיה פטור.
אנה שניידר: לכך נוסיף פסקה נוספת שבה יהיה כתוב:
אנה שניידר: על אף הוראות פסקה (1) רשאית ועדת הכנסת לקבוע כי מתוך מספר המכתבים שקבעה לפי הוראות אותה פסקה, קרי אותם 15 אלף, יהיו פטורים מתשלום מספר מכתבים כפי שתקבע אף אם נשלחו מחוץ לבניין הכנסת.
אנה שניידר: זאת, כאמור, ההצעה.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: ישבנו כבר עם נציגי רשות הדואר וקבענו אתם את ההסדר הטכני שצריך למצוא את ביטויו גם כאן כיוון שלא סתם אפשר לשלוח מכתבים מחוץ לבניין הכנסת.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: קבענו שהמכתבים יישלחו במעטפה מיוחדת והשאלה שנשאלת בהקשר הזה של הדברים היא האם לא צריך להוסיף - - -
יעקב ליצמן: אולי אפשר לדעת מה הוא ההסדר?
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: עבור מספר מסויים של מכתבים, לדוגמה 5% מה-15 אלף מכתבים, חבר הכנסת יוכל לקבל מעטפות מיוחדת שיוכנו מראש ואשר יהיה כתוב עליהם: חבר הכנסת, ואז לא יהיה חשוב מאיפה הוא ישלח אותם.
יוסי כץ: דבר כזה יקל מאד על חברי הכנסת.
ארבל אסטרחן: חשוב להדגיש בהזדמנות הזאת שלא מדובר על חבילות או על מכתבים שנשלחים לחוץ לארץ אלא על מכסה שמדברת על משלוח מכתבים רגילים בתוך תחומי המדינה.
יוסי כץ: מדובר על שיפור בשירות שחבר הכנסת נותן לציבור הפונים אליו.
יוסי כץ: העניין הזה בהחלט יקל על הקשר שלו עם הבוחר, על האפשרות של חבר הכנסת לטפל בבעיות דחופות ולשלוח דברי דואר, וימנע ניצול לרעה משום שמדובר על מעטפות של הכנסת.
יוסי כץ: זאת הצעה טובה מאד ואנחנו נאמץ אותה.
אנה שניידר: אולי כדאי שוועדת הכנסת תקבע מיד את שיעור - - -
יוסי כץ: 5% נראה לי סביר בהחלט.
אנה שניידר: והוא יובא לאישור פורמלי לאחר שהחוק יעבור קריאה שנייה וקריאה שלישית.
יוסי כץ: אני מעמיד את ההצעה להצבעה.