GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מירי פרנקל-שור: אני לא חושבת שזו בעיה ה-30 ביוני, אני חושבת שכאן זו בעיה עקרונית, ואני יוצאת מנקודת הנחה שחבר הכנסת צריך לכלכל את התקציב שלו.
יוסי כץ: נשאיר את זה כך.
מירי פרנקל-שור: "(ג) חדל חבר הכנסת מלכהן כשר או כסגן שר במהלך שנת כספים או מונה חבר הכנסת לשר או לסגן שר במהלך שנת כספים וחדל מלכהן כשר או כסגן שר במהלך אותה שנה, יהיה זכאי, באותה שנה, לחלק היחסי של התקציב לו היה זכאי כאמור בסעיף קטן (א), בתוספת החלק היחסי של התקציב לו היה זכאי כחבר הכנסת כאמור בסעיף 2, לפי הענין".
מירי פרנקל-שור: פה אנחנו נוסיף את המשפט שביקש יושב ראש הוועדה: "ובלבד שהתקציב של שר או סגן שר כאמור לא יפחת מתקציב שר או סגן שר כאמור בסעיף קטן (ב)(1)".
מירי פרנקל-שור: "שכירת לשכה פרלמנטרית – 5.
מירי פרנקל-שור: (א) חבר הכנסת לא יקבל מימון עבור שכירת לשכה פרלמנטרית אלא לאחר שהתקיימו כל אלה: (1) הודיע לחשב הכנסת על רצונו לשכור לשכה פרלמנטרית והונפק לו חוזה שכירות אחיד על ידי חשב הכנסת; (2) טיוטת החוזה אושרה על ידי הוועדה לבדיקת חוזים; לענין זה, "הוועדה לבדיקת חוזים" – ועדה בת שלושה חברים, שהם סגן מזכיר הכנסת, חשב הכנסת ונציג היועץ המשפטי לכנסת; (3) חוזה השכירות נחתם בין חבר הכנסת לבין המשכיר".
מירי פרנקל-שור: כאן אני רוצה להפנות את תשומת לב הוועדה שסעיף זה אינו תואם את דו"ח ועדת גל-נור.
מירי פרנקל-שור: דו"ח ועדת גל-נור אומר שחוזה השכירות יהיה בין הכנסת לבין המשכיר, אבל אנחנו בדעה שהמנגנון עובד נכון, יש תלם ואנחנו לא רוצים לשנות את מה שקיים עד היום.
מירי פרנקל-שור: "(ב) חבר הכנסת יגיש לחשב הכנסת את טיוטת החוזה טרם כניסתו למושכר, בצירוף הצהרה כי לא מתקיימות במושכר המגבלות האמורות בסעיף קטן (ד).
מירי פרנקל-שור: (ג) אישרה הוועדה לבדיקת חוזים את חוזה השכירות לא יאוחר מיום 31 בינואר, יהיה זכאי חבר הכנסת באותה שנה לתקציב האמור בסעיף 2(ב); אושר חוזה השכירות לאחר 31 בינואר, יהיה חבר הכנסת זכאי לחלק היחסי של התקציב האמור, בהתאם לפרק הזמן שנותר ממועד אישור החוזה ועד לסוף שנת הכספים".
שאול יהלום: זה על ה-20 אלף.
מירי פרנקל-שור: זה ה-20 אלף או החלק היחסי של ה-20 אלף.
מירי פרנקל-שור: זאת אומרת שעד ה-31 בינואר הוא מקבל 20, אחר כך חלק יחסי.
מירי פרנקל-שור: "(ד) הוועדה לבדיקת חוזים לא תאשר את חוזה השכירות – (1) אם אין היתר לנהל במקום משרד, על פי דין; (2) אם שירותי המשרד ניתנים באמצעות מי שהוא בן משפחתו של חבר הכנסת או באמצעות שותף או עובד של בן משפחתו כאמור; לענין זה, "בן משפחה" – בן זוג, ילד, הורה, אח, דוד, בן דוד ובן זוג של כל אחד מאלה; (3) אם המשרד הועמד לרשותו של חבר הכנסת על ידי מפלגתו; (4) אם חבר הכנסת מכהן גם כנבחר בגוף ציבורי והמשרד הועמד לרשותו על ידי הגוף הציבורי.
מירי פרנקל-שור: (5) דמי השכירות אשר דורש המשכיר הינם בלתי סבירים או בלתי מקובלים; (6) יש בניהול לשכה פרלמנטרית במשרד זה, כדי לעורר חשש לניגוד עניינים או לקבלת טובת הנאה על ידי חבר הכנסת.
מירי פרנקל-שור: (ד) נכנס חבר הכנסת למושכר בטרם אושר חוזה השכירות על ידי הוועדה לבדיקת חוזים, לא יקבל מימון עבור התקופה שקדמה למתן האישור.
מירי פרנקל-שור: רכישת ריהוט וציוד עבור לשכה פרלמנטרית – 6.
מירי פרנקל-שור: (א) לא ירכוש חבר הכנסת ריהוט וציוד במסגרת התקציב השנתי האמור בסעיף 2 אלא אצל עוסק מורשה כמשמעותו בחוק מס ערך מוסף, התשל"ו-1975 שאישר חשב הכנסת לענין זה ובהתאם לנוהל שקבע.
מירי פרנקל-שור: (ב) ריהוט וציוד שנרכשו לפי סעיף קטן (א) יירשמו כרכוש הכנסת.
מירי פרנקל-שור: (ג)(1) חבר הכנסת אשר חדל לכהן וחבר הכנסת אשר הודיע על סגירת לשכתו הפרלמנטרית, יתרום את הריהוט והציוד שרכש לפי סעיף זה לגוף שעליו יחליטו" – כאן אנחנו רוצים לשנות ולכתוב "מזכיר הכנסת" במקום "יושב ראש הכנסת" - על פי המלצת ועדה שימנה מזכיר הכנסת, מבין עובדי הכנסת, לענין זה.
מירי פרנקל-שור: (2) חבר הכנסת ימציא לחשב הכנסת אישור מפורט מהגוף לו נתרם הריהוט והציוד כאמור, חתום גם על ידו.
מירי פרנקל-שור: (3) כל ההוצאות הנובעות מביצוע האמור בסעיף זה יחולו על חבר הכנסת".
מירי פרנקל-שור: כאן אני מבקשת את רשות הוועדה להוסיף שהריהוט וכל הציוד צריך לעזוב את הלשכה הפרלמנטרית בהתאם למועד שניתן לו בחוזה השכירות, היינו, עד סוף המועד שבו הוא צריך לפנות את הלשכה הפרלמנטרית.
אנה שניידר: לענין סעיף (ג)(3) אני לא בטוחה שזה כל כך צודק להטיל את הוצאות ההובלה של התרומה על חבר הכנסת.
אנה שניידר: אולי הכנסת צריכה לשאת בהוצאה הזאת.
אנה שניידר: מזכיר הכנסת אריה האן: מיניתי ועדה בראשות שירלי אברמי שעוסקת בהחלטה על תרומות לאותם גופים שפונים.
אנה שניידר: בדרך כלל המוסד שמקבל את התרומה הוא כבר דואג לקחת אותה, אנחנו לא חייבים לשלוח אותה.
אנה שניידר: אז אולי כדאי בכלל להוריד את הסעיף הזה.
מירי פרנקל-שור: אני לא בעד להוריד את הסעיף מכיוון שאז תתחיל המחלוקת אם אותו מוסד לא מממן את העברת הציוד.
אריה האן: תשאירו את זה לשיקול הדעת שלנו.
אריה האן: יש לנו שיקול דעת, אנחנו לא מדברים כאן בסכומי עתק, מכסימום אשלח את הציוד עם מכונית של הכנסת, אם זו תרומה מאוד חשובה.
אריה האן: נמצא את הפתרון.
אריה האן: יש פתרונות יצירתיים בנושא הזה.
שאול יהלום: לסעיף 5.
שאול יהלום: אם המשרד הועמד לרשותו של חבר הכנסת על ידי מפלגתו.
שאול יהלום: מה קורה אם המשרד הועמד לרשותו על ידי גוף ציבורי, אבל הוא לא מכהן בגוף הציבורי.
שאול יהלום: נניח שמפ"ם שהיא חלק ממרצ, המשרד הועמד לרשות חבר הכנסת על ידי השומר הצעיר.
שאול יהלום: משלמים לשומר הצעיר?
שאול יהלום: יכול להיות שיש גופים ציבוריים שרואים בזה חלק מהכנסה, על ידי זה שהוא שוכר מהם, באופן פיקטיבי, אבל הם מעמידים את זה לרשותו.
שאול יהלום: אני חושב שצריך למנוע דברים כאלה.
יוסי כץ: אתה אומר, מפלגתו – ברור לי.
יוסי כץ: גוף ציבורי שהוא מכהן כנבחר בו – גם ברור לי.
יוסי כץ: אבל מה קורה כשמדובר בגוף שהוא לא נבחר בו ומעמיד לרשותו משרד.
שאול יהלום: אם המשרד הועמד לרשותו על ידי גוף ציבורי, גם אם הוא לא מכהן, לא רק להגיד אם הוא מכהן.
שאול יהלום: ברגע שדובר בגוף ציבורי, אז הכנסת לא צריכה לממן את זה.
אנה שניידר: בהקשר זה צריך להתייחס לסעיף 13(א) לחוק חסינות חברי הכנסת, זכויותיהם וחובותיהם.
אנה שניידר: כתוב שם שחבר כנסת לא יעסוק בכל עסק או בכל עיסוק נוסף למעט עיסוק בהתנדבות וללא תמורה.
אנה שניידר: הגדרה של תמורה אומרת: לרבות העמדת משרד ושירותי משרד לרשות חבר הכנסת לצרכיו הפרטיים, ולרבות העמדת רכב וכו'.
אנה שניידר: אחר כך יש סעיף נוסף שאומר שלא יראו כעיסוק נוסף פעילות במסגרת הסיעה או המפלגה ובלבד שחבר הכנסת אינו מקבל שכר אולם הוא רשאי לקבל מהסיעה או מהמפלגה, לצורך פעילותו, משרד, שירותי משרד ורכב ונהג.
אנה שניידר: זאת אומרת, הואיל וחוק חסינות חברי הכנסת מאפשר לחבר הכנסת לקבל משרד מהמפלגה, היה מוצדק באמת לומר כאן שהוא לא יכול לקבל הוצאות לקשר עם הציבור, אם הוא מקבל את זה.
מירי פרנקל-שור: אנחנו עדיין לא בסעיף של המפלגה.
אנה שניידר: לגבי גוף אחר שאיננו גוף שהוא המפלגה, אז בעצם אסור לו לקבל, אם זה לצרכיו הפרטיים.
יוסי כץ: זה לא לצרכיו הפרטיים.
יוסי כץ: מה זה פרטיים?
אנה שניידר: אם הוא שוכר את המשרד כדין לפי דמי שכירות מקובלים במשק, אין שום בעיה.
אנה שניידר: אם הוא מקבל את זה חינם, אסור לו, לפי סעיף אחר שקראתי כאן לפניכם.
מירי פרנקל-שור: אבל חבר-הכנסת יהלום מחמיר ואומר שבכלל הסעיף צריך להיות שאם חבר הכנסת, לא רק אם הוא לא מכהן, שגוף ציבורי כלשהו לא יעמיד משרד לרשות אותו חבר כנסת, לא רק המגבלה אם הוא מכהן או לא מכהן.
יוסי כץ: ההבחנה הזו בין גוף ציבורי וגוף פרטי, עוד מישהו יכול לחשוב שאם גוף פרטי מעמיד לרשות חבר הכנסת משרד זה בסדר.
אנה שניידר: איפה הסעיף שאומר שאסור לקבל חינם משרד ללא תמורה?
יוסי כץ: אותי מטרידות שתי שאלות.
יוסי כץ: א.
יוסי כץ: מה מעמדו של גוף פרטי שנותן לי את המשרד ללא תמורה, בסדר או לא בסדר?
אנה שניידר: זה אסור וזה כתוב כאן בסעיף 7.
יוסי כץ: אז זה עונה גם על גוף ציבורי וגם על גוף פרטי.
יוסי כץ: לגבי מפלגה, מטרידה אותי השאלה הבאה.
יוסי כץ: באים ואומרים, המפלגה נותנת לי משרד, יש לה הרבה חדרים ואני מוכן לקבל שם קהל.
יוסי כץ: אבל המפלגה לא נותנת לו שום דבר מלבד את המשרד.
מירי פרנקל-שור: סעיף 10 מדבר על מפלגה שזה נושא בפני עצמו, ותיכף נגיע לזה.
מירי פרנקל-שור: סעיף (4) שמדבר על נבחר בגוף ציבורי, כאן השאלה צריכה להיות האם אפשר לשכור בכסף מלא?
מירי פרנקל-שור: סעיף 7 מדבר על ללא תמורה.
מירי פרנקל-שור: חבר-הכנסת יהלום טוען שצריך להוריד את הגוף הציבורי בכלל מהתמונה, כדי שלא תהיה לזות שפתיים.
מירי פרנקל-שור: אבל זו החלטה שהוועדה צריכה לקבל.
אנה שניידר: שאי-אפשר יהיה לשכור משרד מגוף ציבורי כלשהו גם בתמורה מלאה?
אנה שניידר: אני חושבת שזו מגבלה חמורה מדי.
יוסי כץ: זה לא יכול להיות, לא דיברנו על זה אבל אני דוגמה הכי טובה.
יוסי כץ: נאמנות הטכניון שזו איזו עמותה, היא זו שמשכירה את כל בית הקרנות.
יוסי כץ: לדוגמה, חבר-הכנסת רומן ברונפמן, יוסי כץ, יונה יהב בשעתו, כולנו שם.
יוסי כץ: אין לנו שום בעיה עם זה.
שאול יהלום: בואו נעזוב את זה.
שאול יהלום: לגבי התרומה.
שאול יהלום: אני מציע שזה יהיה באישור יושב ראש הכנסת או מזכיר הכנסת.
שאול יהלום: אבל יכול להיות שחבר הכנסת בא ואומר אני מציע לתת את הריהוט שלי לתנועת בני עקיבא.
שאול יהלום: הוועדה לא החליטה על זה, אבל אם היושב ראש מסכים.
אנה שניידר: אז הוא מביא את זה לוועדה, והוועדה תשקול את הצעתו.
מירי פרנקל-שור: יש קריטריונים לתרומה, יש רשימת גופים.
מירי פרנקל-שור: חבר הכנסת יכול לפנות לאותה ועדה, והיא תשקול את הצעתו.
שאול יהלום: הדבר השני שאני מציע, מאחר וזה רכוש הכנסת, לאפשר להעביר את זה לחבר כנסת אחר, זה רק יחסוך כסף.
מירי פרנקל-שור: אנחנו בעד העברה מחבר כנסת לחבר כנסת, זה יחסוך הרבה כסף לחבר הכנסת שמוכן לקבל את הריהוט.
מירי פרנקל-שור: היו"ר יוסי כץ: בדיוק כך, רעיון טוב, הנה הדוגמה שלנו מצוינת, אנחנו הרי באותו בנין.
מירי פרנקל-שור: שכרתי את המקום של יונה יהב, וקניתי בעצמי את הציוד, אם הוא היה נותן לי את הציוד שלו הייתי חוסך כסף.
אנה שניידר: אין שום בעיה, אנחנו נוסיף את זה.
מירי פרנקל-שור: "(ד)
מירי פרנקל-שור: על אף האמור בסעיף קטן (ג), רשאי חבר הכנסת להודיע לחשב הכנסת על רצונו לרכוש את הציוד והריהוט האמורים לפי ערכם ביום ההודעה, כפי שקבע חשב הכנסת לפי הוראות פקודת מס הכנסה.
מירי פרנקל-שור: הגבלה של רכישה בתמורה נמוכה באופן בלתי מקובל – 7.
מירי פרנקל-שור: לא יקבל חבר הכנסת משרד, ציוד או ריהוט ללא תמורה או בתמורה נמוכה באופן בלתי סביר מהתמורה המקובלת אלא אם כן הוכיח חבר הכנסת כי אין בכך משום קבלת טובת הנאה או חשש לניגוד עניינים.
מירי פרנקל-שור: העסקת עובדים – 8.
מירי פרנקל-שור: (א) חבר הכנסת רשאי להעסיק בלשכתו הפרלמנטרית עובד, המועסק על ידי קבלן כוח אדם, או לקבל שירותי משרד מאת קבלן כוח אדם או מאת מי שהוא עוסק מורשה, כהגדרתו בחוק מס ערך מוסף, התשל"ו-1975.
מירי פרנקל-שור: (ב) לא יעסיק חבר הכנסת עובד שהוא בן משפחה, כהגדרתו בסעיף 5(ג)(2).
מירי פרנקל-שור: (ג)
מירי פרנקל-שור: הוצאה על העסקת עובדים בלשכה פרלמנטרית לא תעלה על 4,000 שקל ברוט לחודש.
מירי פרנקל-שור: רכישת מתנות – 9.
מירי פרנקל-שור: (א) חבר הכנסת רשאי לרכוש מתנות מהתקציב השנתי אך ורק ממאגר המתנות בכנסת או מספקים אשר אושרו על ידי הכנסת כספקים לממכר מתנות .
מירי פרנקל-שור: (ב) סכום כל מתנה לא יעלה על 500 ₪. (ג) רכש חבר הכנסת מתנות לפי סעיף קטן (א), בסכום שנתי העולה על האמור בתקנות מס הכנסה (ניכוי הוצאות מסוימות), התשל"ב-1972, יחויב במס הכנסה על ההפרש שבין סכום המתנות לבין הסכום האמור.
מירי פרנקל-שור: (ד) חבר הכנסת לא יהיה רשאי לרכוש מתנות מהתקציב השנתי עבור בן משפחה, כהגדרתו בסעיף 5(ג)(2) ולרבות חותן, חם, חתן, אחיין, ונכד.
שאול יהלום: מה זה "ממאגר המתנות בכנסת"?
אבי לוי: לפי ההמלצות של ועדת גל-נור, הכנסת רשאית, בין היתר, לרכוש מאגר של מתנות ולהציע אותו לחברי הכנסת.
אבי לוי: פנינו למספר ספקים שמוכרים מתנות, ואנחנו מעבירים את רשימת הספקים האלה לחברי הכנסת שיוכלו לרכוש ישירות אצלם.
שאול יהלום: אדוני היושב ראש, אמרנו כבר שמסתכלים עלינו ומה התדמית שלנו.
שאול יהלום: אני חושב שהסעיף הכי צורם זה הנושא של המתנות.
שאול יהלום: אם אתה יוצא עם משלחת לחוץ לארץ, אז בסדר.
שאול יהלום: אבל אתה הולך לחתונות, לבר-מצוות, אתה קונה מתנות ב-500 שקל?
שאול יהלום: זה מאוד צורם, וזה מאוד מרגיז את האנשים.
שאול יהלום: למרות מה שכתוב באלף ועדות, אני מציע לבטל לגמרי את הסעיף הזה של המתנות.
שאול יהלום: אני חושב שאין לסעיף הזה שום הצדקה.
שאול יהלום: הוא לא קיים בשום מוסד.
יוסי כץ: הוא קיים ברשויות המקומיות, בשלטון המקומי.
יוסי כץ: מירי פרנקל-שור: חבר כנסת שהולך לבר-מצווה - - -
שאול יהלום: או שלא יתן או שיתן משהו סמלי.
שאול יהלום: אבל הכנסת לא צריכה לממן מתנות שאני הולך לבר-מצווה של חבר שלי.
שאול יהלום: אני יודע שזה קיים, אבל אני מציע להוריד את הנושא הזה של המתנות בכלל.
יוסי כץ: יש לי בעיה עם מחיקת סעיף שמופיע בדו"ח גל-נור בלי ליידע את חברי הכנסת האחרים.
יוסי כץ: דבר נוסף, ברשויות המקומיות זה קיים וזה עבר את כל המבחנים.
אנה שניידר: על פי ההחלטה הקיימת הסכומים של המתנות יעודכנו כל אימת שיעודכנו סכומי השתתפות במתנות המותרים לראש רשות מקומית.
יוסי כץ: אני בעצמי מתלבט קשות בסוגייה הזאת, זו בעיה אמיתית.
שאול יהלום: תיקח בחשבון שאתה יכול ללכת לשמחות של חברים טובים שלך, באמת, ואתה מנצל את הסעיף הזה.
שאול יהלום: אני רוצה לומר שמהסעיף הזה לא ניצלתי מתנה אחת, בגלל שזה נראה לי סעיף מנקר עיניים.
יוסי כץ: בינתיים אני משאיר את הסעיף הזה, אבל אני מבטיח לך להביא אותו לדיון נוסף בוועדה שתהיה בהרכב רחב יותר.
מירי פרנקל-שור: השאלה אם אין מקום להפחית את הסכום של 500 שקל.
מירי פרנקל-שור: הוא התחיל ב-160 שקלים, שזה נראה לנו סכום סביר.
אנה שניידר: אולי כדאי לכתוב סכום שנתי, וגמרנו.
מירי פרנקל-שור: לא, אני חושבת שיותר קל לחבר כנסת לדעת כמה הוא יכול להוציא פר-מתנה.
מירי פרנקל-שור: כתבתי למטה "נכון ליום קבלת ההחלטה סכום המתנות אשר יותר לניכוי לא יעלה על סכום של 2,300 ₪ לשנה".
מירי פרנקל-שור: אנה שניידר: 2,300 זה הסכום השנתי שפטור ממס במס הכנסה.
מירי פרנקל-שור: זה סכום שמוכר כהוצאה לצרכי עסק.
מירי פרנקל-שור: השאלה אם אי-אפשר להגביל את זה.
יוסי כץ: תשאירי את זה כמות שזה, הפטור ממס הכנסה זה הכי טוב.
אנה שניידר: אז לבטל את סעיף קטן (ב).
שאול יהלום: זאת אומרת, לקבוע תקרה של מס הכנסה.
אנה שניידר: זה יהיה 2,300 שקל לשנה, מתוך קשר עם הציבור, כל מה שמעבר יהיה מכיסו של חבר הכנסת, ולהוריד את הסעיף שצורם לך שסכום כל מתנה לא יעלה על 500 שקל.
אנה שניידר: כי אם זה כתוב היום, אז בעצם נוצרת איזה שהיא מחוייבות אצל המקבל, הוא מצפה שחבר הכנסת יתן לו, אולי, 500 שקל, ואם יתן לו פחות, אז אולי הוא לא מעריך אותו.
יוסי כץ: כפי שאמרתי, נשאיר את הסעיף הזה כמות שהוא, ונדבר על זה פעם נוספת.
שאול יהלום: לדידי, צריך לבטל את כל הסעיף הזה.
שאול יהלום: בוודאי כפשרה 2,300 שקל נראה לי צרה סבירה מאוד.
שאול יהלום: אבל נניח שאתם משאירים את הסעיף, אז מה ההגיון שצריך להיות ספקים שמאושרים על ידי הכנסת?
שאול יהלום: נניח שלי יש הסכם עם חברת הוצאת ספרים שנותנים לי ספר ב-50 שקל, אז עם הסכום הזה אני יכול ללכת לארבעים בר-מצוות.
שאול יהלום: למה צריך את זה, יש פה טעם לפגם.
מירי פרנקל-שור: כמו שהגדרנו בסעיף 6 שרכישת ריהוט וציוד תתבצע אצל עוסק מורשה, אז באותה רוח אפשר לכתוב לגבי רכישת מתנות.
יוסי כץ: יתר הדברים ללא שינוי.
מירי פרנקל-שור: "חבר הכנסת שמפלגתו העמידה לו משרד – 10.
מירי פרנקל-שור: חבר הכנסת שמפלגתו העמידה לרשותו משרד המשמש אותו גם כלשכה פרלמנטרית, יהיה זכאי לתקציב האמור בסעיף 2(א) בלבד; חבר הכנסת לא יהיה רשאי להשתמש בתקציב האמור להוצאות הקשורות, במישרין או בעקיפין, ללשכה הפרלמנטרית אלא לצורך רכישת שירותי משרד בלבד.
מירי פרנקל-שור: היו"ר יוסי כץ: מה זה אומר?
מירי פרנקל-שור: ישלם למזכירה שאמורה לשבת במשרד, וזהו.
מירי פרנקל-שור: מה הרעיון העומד מאחרי הסעיף הזה?
מירי פרנקל-שור: לאור נסיון העבר תקציב שכירות משרד הפך לתקציב מימון מפלגות עקיף.
מירי פרנקל-שור: כל מפלגה לקחה את תקציב המשרדים והתקינה שם מזגנים, רכשה מחשבים, והכל שימש לפעילות מפלגתית.
מירי פרנקל-שור: לכן, הגענו למסקנה שחבר כנסת שמקבל לשכה פרלמנטרית - - -
יוסי כץ: מישהו בדק שזה באמת כך?
מירי פרנקל-שור: יש מפלגות שעשו שימוש צורם ונרחב בתקציב הזה.
מירי פרנקל-שור: התקינו מזגנים, רכשו מחשבים.
שאול יהלום: אבל זה רכוש הכנסת.
טובי חכמיאן: כן, אחר כך הוא קונה את זה או שמשלם על זה פחת.
שאול יהלום: אני רוצה לשאול משהו.
שאול יהלום: ה-20 אלף שקל של לשכה פרלמנטרית, אם חבר כנסת לא מנצל אותם, זה חסכון לכנסת.
שאול יהלום: מה קורה אם בא חבר כנסת ואומר, אני לא צריך לשכה שלמה, אני צריך לקיים במשך יום חמישי ישיבות באיזה מקום, וזה עולה לי פחות.
שאול יהלום: בשביל זה לשכור משרד, ולהביא מזכירה וכל הדברים האלה?
שאול יהלום: אני בא ואומר, יש לי הוצאות מינימליות, יכול להיות שאעשה את זה בבית מלון - - -
מירי פרנקל-שור: היה לנו מקרה כזה, ונתנו לו את החלק היחסי של דמי השכירות.
טובי חכמיאן: היה חבר כנסת שבא ואמר שהוא לוקח משרד והעלות היא פר-שעות, אז נתנו את החלק היחסי.
יוסי כץ: חבר-הכנסת יהלום מדבר על פרקטיקה.
יוסי כץ: למשל, כל יום חמישי אני בתל אביב, אני מזמין אנשים לכוס קפה.
יוסי כץ: לדעתי, זה היה חסכון גדול לכנסת, ותמריץ לחברי הכנסת, אם היו מממנים לי את הפגישות האלה ולשתות איתם קפה.
יוסי כץ: אנה שניידר: הוצאות אירוח בבית מלון או בבית קפה.
יוסי כץ: אני לא רוצה בית מלון, אני אומר מתוך פרקטיקה.
יוסי כץ: בפרקטיקה אני מזמין אותם לבית קפה.
מירי פרנקל-שור: אין בעיה, אתה יכול להזמין אותם מתקציב קשר עם הציבור.
טובי חכמיאן: כוס קפה בלובי של בית מלון אתה יכול להוציא מתקציב קשר עם הציבור.
טובי חכמיאן: יש לך סעיף של הוצאות אירוח.
יוסי כץ: זו אחת ההוצאות הרציניות לחברי הכנסת.
יוסי כץ: אתה קובע עם אנשים בבית קפה, לא נעים לדרוש מהם לשלם, אתה משלם את זה, וזה באמת נטו קשר עם הציבור.
טובי חכמיאן: זה כלול בהוצאות אירוח.
אנה שניידר: זה היה צריך להיות בקשר עם הציבור.
אנה שניידר: והיום, אם אנחנו בודקים שקשר עם הציבור זה לצורך ביצוע תפקידו של חבר הכנסת, לדעתי הפרשנות צריכה להיות שזה כלול.
אנה שניידר: אם אתה מביא חשבונית לחשב הכנסת, אבל כמובן שצריכים אולי לקבוע פה איזה שהם כללים שזה לא יהיה משהו בלתי סביר.
יוסי כץ: ברור שלא, חייבים לשמור על זה שבאמת זה יוצא לכוס קפה ולא לארוחות שחיתות.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: לפני שאיחדו את החוקים, היתה אפשרות לקבל הוצאות אירוח.
שאול יהלום: רק בכנסת.
טובי חכמיאן: לפני שהתקציב אוחד, זה היה לפני מספר שנים, היה תקציב אירוח לשנה שלימה.
יוסי כץ: מה זה חשוב עכשיו, חבר-הכנסת יהלום העלה בעיה אמיתית.
שאול יהלום: אני לא לוקח לשכה פרלמנטרית, אני רוצה לנצל את 20 אלף השקל להוצאות שאני מוציא כשאני קובע פגישה עם חבר שלי ביום חמישי בתל אביב.
יוסי כץ: וזה עושים רוב חברי הכנסת.
טובי חכמיאן: זה אומר שכל חברי הכנסת יהיה להם את ה-80 אלף.
שאול יהלום: למשל, היום בשעה שלוש וחצי אני נפגש בקפה אפרופו בתל אביב עם נציגי אגודת יתומי צה"ל.
שאול יהלום: הם ביקשו להיפגש איתי בתל אביב, ואני נוסע מכאן לתל אביב.
שאול יהלום: אני בוודאי אכבד אותם בכוס קפה, זה יעלה לי מאה שקל, וזה על חשבוני הפרטי.
שאול יהלום: עכשיו, אם יש לי לשכה פרלמנטרית, אני מקבל.
שאול יהלום: אבל אם במקום לשכה פרלמנטרית אני רוצה את הכסף הזה או את חלקו לדברים כאלה, זה חוסך את המזכירה, זה חוסך את הכל.
יוסי כץ: כדי לתמרץ את חברי הכנסת שלא סתם לשכור לשכה פרלמנטרית כדי שיהיה להם איזה שהוא כיסוי, אני הייתי אומר, אם ניתן לאפשר לחבר כנסת שאין לו לשכה פרלמנטרית, לקבל עד מחצית מהסכום - - -
טובי חכמיאן: זה המון, מדובר על 10 אלפים שקל.
מירי פרנקל-שור: יוסי, אני לא רוצה להתחיל לבדוק את חברי הכנסת.
מירי פרנקל-שור: אנחנו יושבים בוועדה לכל מיני אישורים, ואנחנו לא מעונינים.
מירי פרנקל-שור: צריכה להתקבל החלטה עקרונית, האם חבר הכנסת שאין לו לשכה פרלמנטרית יכול לקבל מחצית הסכום, שתבוא כאן החלטה שחבר הכנסת יעשה עם הכסף מה שהוא רוצה, בתנאי שלא אנחנו נצטרך לשבת בוועדה ולהתחיל לבדוק, זה כן וזה לא.
אנה שניידר: כמה אנשים, ואם זה כן לצרכים פוליטיים, לא לצרכים פוליטיים?
שאול יהלום: בוודאי שלא, את גם לא בודקת מה אני עושה בלשכה.
יוסי כץ: נחשוב על הענין הזה, בינתיים נשאיר את המצב כמות שהוא.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אפשר להחליט החלטה גורפת, יש 80 אלף שקל לרשות חבר הכנסת, אתה רוצה תשכור לשכה, אתה רוצה, תלך לבית קפה אוסלו, דבר גורר דבר, תעשה מה שאתה רוצה.
מירי פרנקל-שור: אנחנו מודעים לבעיות האלה, חשבנו שהכנסת או בשיתוף עם חבר הכנסת, ישכרו חדרים בבנייני משרדים במקום מסויים, והחדרים האלה יעמדו לשימוש חברי הכנסת.
שאול יהלום: זה בקדנציה הבאה.
אנה שניידר: למה, היום יש דבר כזה, למשל, בבית אמות משפט, קיימת אפשרות לעשות זאת.
שאול יהלום: הם לוקחים סכומים עצומים.
אריה האן: יש לנו הסדר כזה עם ועדות כנסת שמתכנסות בתל אביב.
שאול יהלום: זה סכומים עצומים.
שאול יהלום: אבל אני בסך הכל מדבר על אירוח בבית קפה של שלושה ארבעה אנשים שזה יעלה 50-60 שקל, ואם היתה לי לשכה פרלמנטרית, זה היה לי בחינם.
אנה שניידר: למה זה לא כלול היום, אני לא מבינה.
יוסי כץ: לדעתי זה כלול אבל אתה משלם מס הכנסה מלא, מגלמים את זה.
טובי חכמיאן: זה כלול, את האוכל מגלמים.
טובי חכמיאן: אבל חבר-הכנסת יהלום אומר שההגבלה היא רק אם זה במזנון הכנסת.
טובי חכמיאן: אנחנו נבדוק את זה ונודיע לכם.
שאול יהלום: אבל אני רוצה שזה יצא מהלשכה הפרלמנטרית לא מהקשר לבוחר.
שאול יהלום: אם אין לי לשכה פרלמנטרית, אני מציע שנקבל מחצית.
שאול יהלום: היו"ר יוסי כץ: תבדקו, נדון בזה עוד פעם.
שאול יהלום: כרגע אנחנו מאשרים את זה כפי שזה.
מירי פרנקל-שור: אני רוצה להבין מה היתה ההחלטה?
שאול יהלום: ההחלטה שחבר כנסת שאין לו לשכה פרלמנטרית, מחצית הסכום יעמוד לרשותו להוצאות אירוח וכיבוד.
מירי פרנקל-שור: במלים אחרות מתקבלת כאן החלטה שתקציב קשר עם הציבור לחבר הכנסת שאין לו לשכה פרלמנטרית, יעמוד על 70 אלף שקלים, ו-10 אלפים שקלים זה לשכירת משרד.
מירי פרנקל-שור: זה פשוט לא הגיוני.
שאול יהלום: לא, אסור לו לשכור משרד, הוא חסך לכנסת 10 אלפים שקל.
שאול יהלום: אם יש לו משרד אז הוא יזמין את האנשים למשרד.
יוסי כץ: הואיל ואין לו לשכה פרלמנטרית, אין לו חדר שעומד לרשותו באופן קבוע, חזקה עליו שאת הכסף הזה הוא יוציא בבתי קפה או לאמצעים אחרים.
מירי פרנקל-שור: לכן תקציב הקשר עם הציבור הוגדל מ-40 ל-60 אלף.
מירי פרנקל-שור: לבוא היום ולהגיד שאין תקציב לאירוח?
יוסי כץ: אנחנו משאירים את הדברים כפי שנוסחו.
יוסי כץ: אבל, אתם בודקים עבורנו את הנושא הזה של כוס קפה וכו', איפה זה מופיע.
יוסי כץ: אם תשאלו את חברי הכנסת מה ההוצאה העיקרית שלהם, היא בדיוק הדבר הזה.
יוסי כץ: אגב, כל הציבור שאני נפגש אתו משוכנע שההוצאה היא על חשבון הכנסת.
אנה שניידר: היום יש החלטת שכר חברי כנסת, תשלומים לכיסוי הוצאות כלכלה.
אנה שניידר: זה קיים היום, וזה 79 שקלים עבור יום ישיבות בכנסת וכו'.
אנה שניידר: לצורך הכרה בהוצאות במס הכנסה, יש הבחנה בין הוצאות אש"ל לבין הוצאות אירוח.
אנה שניידר: אמנם שם זה אירוח אדם מחוץ לארץ וכו', אפשר לחשוב על כיוון של שינוי, ולא לגעת בנושא הזה של הלשכה הפרלמנטרית, אבל לעשות שינוי להחלטה בענין הוצאות הכלכלה ולהוסיף לזה אירוח, עם כללים מסוימים, שזה יכלול גם אנשים מישראל ולא רק תושבי חוץ, להגביל למספר אנשים וכו'.
אנה שניידר: כמו שנעשה לענין יושב ראש הכנסת, יש החלטה לענין יושב ראש הכנסת שבתנאים מסוימים מותר לו לארח אנשים מחוץ לכנסת.
אנה שניידר: היו"ר יוסי כץ: מצויין.
שאול יהלום: בלי לבדוק אנחנו מוכנים לקבל את מה שיש ליושב ראש הכנסת.
מירי פרנקל-שור: "לשכה פרלמנטרית בביתו של חבר הכנסת – 11.
מירי פרנקל-שור: סיום לשכה פרלמנטרית בביתו של חבר הכנסת לא תזכה אותו בתוספת תקציב כאמור בסעיף 2(ב).
מירי פרנקל-שור: 12.
מירי פרנקל-שור: (א) חבר הכנסת אשר לא מיצה את מלוא סכום התקציב העומד לרשותו לפי החלטה זו עד תום שנת הכספים, יהיה זכאי, כל שנה, להעביר את היתרה לשנה שלאחר מכן במשך כל תקופת כהונתה של אותה כנסת".
מירי פרנקל-שור: כאן סטינו מהמלצות ועדת גל-נור שהמליצה צבירה לשנתיים.
מירי פרנקל-שור: לאור נסיון העבר סברנו שעדיף לאפשר לחברי הכנסת לצבור את התקציב לאורך כל תקופת כהונתה של הכנסת, כלומר ארבע שנים.
מירי פרנקל-שור: להשלמת התמונה נאמר בסעיף "(ב) חבר הכנסת לא יהיה זכאי להעברת יתרה כספית כלשהי, לפי החלטה זו מכנסת יוצאת לכנסת שלאחריה".
יוסי כץ: הבעיה היחידה היא בתקופה של הקדמת בחירות.
יוסי כץ: חבר הכנסת לא צפה את הקדמת הבחירות, ואז, או שנקבע כלל בענין הזה או שנקבע שבמקרה של הקדמת בחירות באים לוועדה וקובעים את הכללים.
אנה שניידר: לאור לקחים מן העבר אולי כדאי לתת את הדעת לשאלה, מה קורה כאשר חבר כנסת מוציא כספים מתקציב קשר עם הציבור, כאשר ברור שהוא לא עומד לבחירה לכנסת הבאה?
יוסי כץ: זו נושא בעייתי.
קריאה: מה הייתם עושים אם חבר כנסת, חודשיים לפני שהוא מסיים מסיים את תפקידו, מוציא מתקציב קשר עם הציבור סכומים בסדר גודל שבין 90 ל-120 אלף שקל?
יוסי כץ: אנה, האם לכל החלטה שלנו בנושא הזה יכולה להיות השפעה על ויכוח במשפט של פרשנות שמתנהל היום בין תובע מסויים לכנסת?
יוסי כץ: כי אני לא רוצה שנקבל פה החלטה שיכולה לשמש איזה שהוא טיעון במשפט זה.
אריה האן: זה לא שייך, החלטה שתתקבל תתייחס למה שיקרה מהיום והלאה.
אריה האן: אנה שניידר: כמו שזה כתוב כאן, היום אין שום מגבלה.
אריה האן: אם ועדת הכנסת תקבל איזה שהיא מגבלה, השאלה בכלל אם זה יחול על העבר - - -
יוסי כץ: אולי לא יחול, אבל האם זה יפגע או יגרע מזכויותיו של התובע?
יוסי כץ: אני לא רוצה ליצור מצב שמישהו יבוא בטענה ויגיד שהוועדה קיבלה החלטה כזו כדי שהפרשנות של הסעיף הקודם תהיה כזו או כזו.
אנה שניידר: הרי תמיד ההחלטה היא מכאן ואילך, היא לא יכולה להיות רטרואקטיבית.
מירי פרנקל-שור: להמשך דבריה של אנה יש לי הצעה.
מירי פרנקל-שור: אולי כדאי לקבוע שעם הודעה על הקדמת בחירות תתכנס ועדת הכנסת ותחליט מה ההוצאות שאותם יכול חבר כנסת להוציא.
שאול יהלום: מאז שתקציב קשר עם הבוחר קיים הכנסנו לזה כל מיני דברים שהם על גבול הקשר עם הבוחר, וזה באשמת כל הקדנציות.
שאול יהלום: האמת היא שקשר לבוחר אמיתי זה לכתוב לבוחר מה עשית, ולמה צריכים לבחור בך עוד פעם, הפריימריס,
שאול יהלום: לדעתי, זה העיקר.
שאול יהלום: בינינו לבין עצמנו, קורה לפעמים שחבר הכנסת חוסך משנה לשנה ודווקא מעוניין שיקדימו את הבחירות כדי לעשות את ההוצאה הכי גדולה.
שאול יהלום: ואז הוא צריך את המחשב כדי שיהיו לו מדבקות וידע למי לשלוח מכתבים.
שאול יהלום: זה הקשר עם הבוחר.
שאול יהלום: עכשיו אתם רוצים להוציא את העיקר מהנושא ואומרים בואו נגביל את זה.
שאול יהלום: אני מציע להשאיר את זה, זה תקציב שעומד לרשות כל חבר כנסת שעומד בבקורת הציבורית, כמו המקרה שאנחנו מגששים סביבו, ושהיתה מספיק מרתיעה כדי שחברי כנסת לא יעשו דברים צורמים.
מירי פרנקל-שור: "ביצוע תשלומים – 13.
מירי פרנקל-שור: (א) חבר הכנסת לא יוציא הוצאה מהתקציב העומד לרשותו לפי החלטה זו אלא לאחר שההוצאה אושרה על ידי חשב הכנסת; שילם חבר הכנסת על דעתו לספק בטרם אושרה ההוצאה, לא יקבל החזר עבור אותה הוצאה.
מירי פרנקל-שור: (ב) לא יאשר חשב הכנסת הוצאה מהתקציב לפי החלטה זו, אלא אם הוצגה בפניו חשבונות מס מפורטת מהספק, חתומה גם על ידי חבר הכנסת.
מירי פרנקל-שור: (ג) אישר חשב הכנסת הוצאה כאמור בסעיף קטן (ב), יעבור את הסכום הנקוב בחשבונית המס ישירות לספק.
מירי פרנקל-שור: (ד) חשב הכנסת רשאי שלא לאשר הוצאה מתקציב העומד לרשות חבר הכנסת אם הוצאה שלא למטרה האמורה בסעיף 1 או שהינה גבוהה באופן בלתי סביר.
מירי פרנקל-שור: (ה) הוראות סעיף זה לא יחולו על הוצאות לתשלום ארנונה, חשמל, מים, טלפון וגז (וכן על הוצאה של עד 1,000 ₪)" – אנחנו רוצים להקטין את הסכום ל-500 שקלים.
טובי חכמיאן: וזה אומר שפה אתה יכול לשלם בעצמך עד לסכום של 500 שקלים, ולהביא חשבונית לגזברות.
טובי חכמיאן: שאול יהלום: אני מציע לרכך את הנוסח של סעיף 13(א).
טובי חכמיאן: נניח שאני קונה דבר שברור שמותר, וזה עלה 1,100 שקל.