GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
טובי חכמיאן: אז במקרה כזה לחשב אסור לאשר את ההוצאה והכסף לא יוחזר לחבר הכנסת, למרות שברור שההוצאה קשורה לתקציב קשר לבוחר.
טובי חכמיאן: הסעיף הזה אומר שאתה לא משלם בעצמך, זה הכל.
אריה האן: אתה צריך לקבל מהחשב אישור על קנייה שהיא מעל אלף שקל.
אריה האן: נגיד שאתה קונה מכשיר טלוויזיה ב-30 אלף שקל.
שאול יהלום: נניח שאני קונה טלפון רב-קווי ב-1,100 שקל?
שאול יהלום: בטוח שהוא יאשר זאת.
שאול יהלום: אני מסכים שאם עשיתי חריג ההוצאה לא תכוסה, אבל אם מדובר בדבר הכי ברור והכי טבעי.
אריה האן: אם זה דבר הכי פשוט טבעי, זה ייגמר בפחות מדקה על ידי חשב הכנסת שיודע את העסק.
שאול יהלום: אבל הנוסח של הסעיף מאוד חריף.
מירי פרנקל-שור: הדברים האלה באים מתוך הנסיון.
מירי פרנקל-שור: בא חבר כנסת וביקש החזר הוצאה על רכישת מחשב נייד ב-31 אלף שקלים, אין ספק שזה מחיר אסטרונומי.
מירי פרנקל-שור: היה שם חשד לדברים מסויימים והחשב לא אישר זאת.
שאול יהלום: אני לוקח את הסיכון וקונה, החשב לא יאשר לא יאשר.
שאול יהלום: אבל תנסחו את זה כך שתהיה אפשרות שהוא יאשר גם אחרי שאני קונה.
מירי פרנקל-שור: אנחנו לא בעד פריצת המסגרת.
מירי פרנקל-שור: יש כאן תלם שחברי הכנסת פועלים לפיו, ותדעו שיש כל מיני רכישות מוזרות ביותר.
מירי פרנקל-שור: לכן חשוב שחבר הכנסת ידע שאם יש לו איזה שהיא הוצאה מיוחדת יבוא לחשבות ויגיד: אני רוצה לקנות שמונה - - - שהוא ידע שחשב הכנסת לא יממן דבר כזה.
מירי פרנקל-שור: שלא יבוא לחשבות לאחר שהוא קנה, ואז הוא יפנה לוועדה או ליושב ראש הכנסת.
מירי פרנקל-שור: אנחנו רוצים למנוע דברים מהסוג הזה.
יוסי כץ: אין שום דבר דחוף כל כך, תטיל מגבלה, אם הוא יתנהג בסדר, אין בעיה.
יוסי כץ: שאול יהלום: על כל דבר ארים אליכם טלפון, זה סתם סיבוך.
טובי חכמיאן: לא על כל דבר, כמעט הכל מאושר.
מירי פרנקל-שור: בסעיף קטן (ו) ייכתב 500 ₪, אבל כמובן שצריכה להיות חשבונית מעוסק מורשה.
שאול יהלום: אני מציע להשאיר את זה 1,000 שקלים.
שאול יהלום: ובסעיף קטן (א) אני מציע להוסיף: אלא אם כן מדובר בהוצאה שגרתית וקבועה ומאושרת בדרך כלל.
מירי פרנקל-שור: ה-1,000 שקלים יהיה מספר רכישות בלתי מוגבל של חשבוניות עד 1,000 שקלים?
אנה שניידר: יפצלו את כל החשבוניות.
שאול יהלום: מה יפצלו, אני יכול לקנות מחשב באלף, אלף, אלף?
שאול יהלום: כשאני קונה דיו אני לא צריך לבקש ממנו רשות.
אנה שניידר: מה איכפת לספק לתת לך שלוש חשבוניות, הוא כותב צרכי משרד, אנחנו מכירים את זה, אני באה ממס הכנסה וממע"מ.
שאול יהלום: חברי כנסת לא עושים דברים כאלה.
אנה שניידר: הספקים עושים.
יוסי כץ: אם כן, אני ממליץ להשאיר את זה אלף שקלים.
יוסי כץ: את סעיף 13(א) להשאיר כפי שהוא.
יוסי כץ: מירי פרנקל-שור: "איסור רכישת ביגוד – 14.
יוסי כץ: התקציב האמור בסעיף 2 לא ישמש לרכישת ביגוד לחבר הכנסת.
יוסי כץ: דיווח – 15.
יוסי כץ: (א) חבר הכנסת יגיש לחשב הכנסת, בתוך 60 ימים מתום שנת התקציב, דו"ח מפורט על רכישותיו והוצאותיו מהתקציב השנתי לפי החלטה זו; הדו"ח יוגש על גבי טופס המובא בתוספת השניה.
יוסי כץ: (ב) דו"חות כאמור בסעיף קטן (א) יהיו פתוחים לעיון הציבור, ויוצגו בספרית הכנסת ובאתר האינטרנט של הכנסת.
שאול יהלום: מה זה להגיש דו"ח, מתקציב הקשר לבוחר?
מירי פרנקל-שור: כן, מאז סוף חודש פברואר חבר הכנסת מגיש דו"ח לחשב הכנסת על כל רכישותיו והוצאותיו מהתקציב השנתי.
שאול יהלום: למה הוא צריך להגיש דו"ח, יש לכם מחשב, בדקה אתם מוציאים לי מה שאני צריך.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: זה צריך להיות פתוח לציבור.
שאול יהלום: תפתח לציבור, אני לא מבין למה אני צריך לעשות חישוב על כל מה שקניתי במשך השנה, כשהכל מופיע בהנהלת החשבונות, כל פקודת תשלום, הכל הוא שילם, בפרטי פרטים.
שאול יהלום: על קניות שמעל 1,000 שקל הוא צריך לאשר.
שאול יהלום: הרי אצטרך לבוא אליכם ולבקש שתוציאו לי את זה מהמחשב.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: יכול להיות שהוא צודק.
אבי לוי: אבל הוא צריך לאשר את זה.
אבי לוי: חבר-הכנסת יהלום, למעשה זה דו"ח שאתה מגיש.
טובי חכמיאן: היום אנחנו מוציאים לך כרטיס מחשב ואתה חותם, ואת זה אנחנו מעבירים לחשב.
שאול יהלום: למה צריך את זה בכלל?
שאול יהלום: מירי פרנקל-שור: מדובר כאן בכסף ציבורי, ועל מנת שהציבור ידע - - -
שאול יהלום: תכתבי שגזברות הכנסת רשאית לפרסם את דו"ח ההוצאות בכל שעה שיבואו אליה, על כל חבר כנסת.
אנה שניידר: זה בניגוד לחוק הגנת הפרטיות.
יוסי כץ: אני רוצה להעיר הערה.
יוסי כץ: לפני הישיבה ביקשתי שתמסרי לי את הדו"ח של שנת 2000 ו-2001.
יוסי כץ: אין לי דרך משלי, אני לא מחזיק פה הנהלת חשבונות.
יוסי כץ: אתם האורים והתומים.
יוסי כץ: אבל אני כן מקבל, ואני אומר זאת לך כחבר כנסת – תראה, כולנו, לא לבד עושים את זה, יש לנו עוזרים פרלמנטריים, זה טוב לך שאתה, את הדין וחשבון הזה תאר בחתימתך.
אנה שניידר: נכון, אולי יש שם טעות, אולי עושים לך עוול.
שאול יהלום: אז תכתוב: חבר הכנסת יאשר בחתימת ידו את הדו"ח שיוגש על ידי הגזברות בסוף כל שנה.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: והדו"ח הזה יהיה פתוח לציבור.
יוסי כץ: בסדר, אז לשנות את הסעיף הזה בהתאם.
יוסי כץ: הסעיף היחיד שרלבנטי פה זה סעיף 17.
יוסי כץ: התחולה.
מירי פרנקל-שור: אם נעשה את ההתאמות, השאלה, האם צריך בכלל את ההמשך של סעיף 15.
יוסי כץ: נכון, אבל לכתוב בסעיף 15: דיווח ושקיפות.
מירי פרנקל-שור: אני רוצה להבין את הפרוצדורה.
מירי פרנקל-שור: בסוף כל שנה הגזברות תוציא דו"ח, תעביר אותו לחבר הכנסת והוא יחתום.
מירי פרנקל-שור: ואם חבר הכנסת לא יחתום?
אנה שניידר: אם תוך 10 ימים הדו"ח לא הוחזר עם חתימה, חזקה שהדו"ח נכון, ואז יוכלו לפרסם את זה.
מירי פרנקל-שור: "הצמדה – 16.
מירי פרנקל-שור: הסכומים המפורטים בהחלטה זו יעודכנו ב-1 בינואר כל שנה בהתאם לעליית מדד המחירים לצרכן כפי שפרסמה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה ב-15 לדצמבר.
מירי פרנקל-שור: תחילה – 17.
מירי פרנקל-שור: תחילתה של החלטה זו ביום ו' בטבת התשס"א (1 בינואר 2001).
שאול יהלום: דנו בהחלטה זו לפרטיה אבל לא פירטנו למה חבר הכנסת יכול להוציא את דפי הקשר- - -
מירי פרנקל-שור: זה מופיע בסעיף 1 שהוא סעיף המטרה.
מירי פרנקל-שור: חבר הכנסת צריך לדעת שכל הוצאה שהוא מוציא תהיה כפופה להחלטה זו.
מירי פרנקל-שור: זאת אומרת שהיא תהיה באמת הוצאה לקשר עם הציבור.
מירי פרנקל-שור: אין לנו רשימה מפורטת וסגורה.
שאול יהלום: אהה, אין רשימה ואין הגבלה?
אנה שניידר: אין רשימה, מותר לך הכל, אבל באישור החשב.
שאול יהלום: זאת אומרת, אם ירשה לי החשב, אני יכול לנסוע לאנגליה, כי יש לי שם כמה בוחרים, ולהסביר להם מה אני עושה?
קריאה: זה קשר עם הציבור.
שאול יהלום: מי החליט כך?
שאול יהלום: היתה רשימה סגורה שהיה גבול למה שאפשר היה להוציא כסף?
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: גם ברשימה הסגורה לא היה גבול למה שאפשר לעשות.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: שאול יהלום: היו מוסיפים, היו דנים, עכשיו הכל פרוץ.
קריאות: זה הרבה יותר טוב.
יוסי כץ: תאמין לי זה הרבה יותר טוב, במקום שיקנו בכסף וידיאו ומחשבים ויפזרו אותם ואחרי זה המכשירים יצאו משימוש ויש להם בעיה, עזוב, זה יותר טוב.
יוסי כץ: היום הם יוציאו את הכסף על מסיבות עתונאים, ועל קשר עם הבוחרים, זה יהיה בסדר.
יוסי כץ: אני מעמיד להצבעה את החלטת שכר חברי הכנסת (קשר עם הציבור), התשס"א-2001.
יוסי כץ: ה צ ב ע ה בעד – 2 נגד – אין נמנעים – אין החלטת שכר חברי הכנסת (קשר עם הציבור), התשס"א-2001, התקבלה
יוסי כץ: אם כן, ההחלטה אושרה בכפוף לתיקונים שהועלו בדיון.
אנה שניידר: עם השינויים שהוצעו כאן.
יוסי כץ: כמו שסיכמנו, אבל בשני נושאים אני רוצה שתחזרו אלינו.
אנה שניידר: אבל אלה נושאים נפרדים.
יוסי כץ: בינתיים זה רץ כמו שזה.
יוסי כץ: אבל היו שני נושאים שביקשנו - - -
מירי פרנקל-שור: הוצאות אירוח והמתנות.
יוסי כץ: אם אומרים לי שוועדת גל-נור המליצה על כך - - - אבי לוי: יכול להיות שכדאי שתהיה איזה רשימה מנחה שחבר הכנסת ידע מהו סעיף המטרה הזה.
מירי פרנקל-שור: אתה יכול לקחת את הרשימה הקודמת לעשות - - -
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: בצירוף לטפסים שאתה נותן.
אנה שניידר: אתה יכול להוציא נוהל במסגרת מידע לחבר הכנסת.
יוסי כץ: השאלה של חבר-הכנסת יהלום מטרידה אותי.
יוסי כץ: אני מחליט להופיע בכנסת ישראלי-פלשתיני באתונה, לא שלחו לי כרטיס, אבל אני חושב שזה מספיק חשוב בשבילי.
יוסי כץ: אני יכול לממן מהתקציב הזה את הנסיעה שלי לאתונה?
אנה שניידר: אולי נסיעות לחו"ל צריכות לעבור דרך ועדת האתיקה.
אנה שניידר: אבל אם אתה שואל, האם זה הוצאה במסגרת קשר עם הבוחר?
אנה שניידר: בהחלט כן.
יוסי כץ: אם אני נוסע להתרים למועצת יש"ע?
אנה שניידר: אם בזבזת את כל התקציב שלך על זה, אז הבעיה היא שלך.
שאול יהלום: אני חושב שהגזמנו.
שאול יהלום: הייתי עושה רשימה מאושרת, וכל הוצאה נוספת תקבל אישור של החשב.
יוסי כץ: אני סומך על חברי הכנסת הם אנשים מאוד אחראים, אבל לתת להם חופש פעולה כל כך נרחב?
אנה שניידר: אבל הבקורת, השקיפות שאמרת קודם, היא בעצם מונעת שימוש לרעה בענין הזה--
יוסי כץ: אנה שניידר: -- כי חבר הכנסת יהיה מחר תלוי בכל עתונאי שיעיין בדו"חות האלה בשקיקה רבה.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: חבר-הכנסת יהלום, אתה רוצה שנחזור לרשימה המנחה?
מירי פרנקל-שור: לא, אנחנו מסרבים לחזור לרשימה המנחה.
טובי חכמיאן: הרשימה הזאת, כל דבר קטן שרוצים לקנות ולא מופיע ברשימה, צריכים לבוא לוועדת הכנסת, זו פשוט טרחה עצומה.
אנה שניידר: מירי, את יכולה לצטט מה אמרה על זה ועדת גל-נור?
טובי חכמיאן: כשדנו בנושא לקחו את הרשימה שלנו והכניסו אותה לוועדת גל-נור.
אנה שניידר: ומה הם אמרו, שזה קשר עם הציבור?
אנה שניידר: אז זה קשר עם הציבור.
אנה שניידר: אני חושבת שאפשר להוציא הוראת פרשנות של החשב שאנחנו רואים בזה קשר עם הציבור, ודברים דומים וכיוצא באלה.
מירי פרנקל-שור: אז כדאי להוסיף שאם תהיה שאלה לחבר הכנסת שיבוא לחשב.
אנה שניידר: או לוועדת האתיקה.
שאול יהלום: בסעיף 14 למה נקבע שתקציב זה לא ישמש לרכישת ביגוד?
מירי פרנקל-שור: ועדת גל-נור קבעה את זה.
מירי פרנקל-שור: בעצם, אתה אומר: אני רוצה מסגרת.
שאול יהלום: נכון, אחרת אפשר לעשות כל דבר.
שאול יהלום: היו"ר יוסי כץ: הרשימה הזו מאוד מפורטת.
שאול יהלום: לדעתי, נסיעה לחו"ל כבר היום מותרת.
שאול יהלום: לעומת זאת, בג"ץ שהוא כלי בלתי נפרד כמעט מעבודתו של חבר הכנסת, אגרה לבג"ץ אני צריך להוציא מכיסי הפרטי.
שאול יהלום: לא הבנתי את ההחלטה הזו, זה כרטיס הכניסה שלי לבית המשפט העליון.
אנה שניידר: זו דוגמה למצב שלא צריך רשימה.
אנה שניידר: אני חושבת שאגרה לבית משפט כן צריכה להיות כלולה.
אנה שניידר: היום, כשאין רשימה סגורה, אין שאלה בענין הזה ואגרה צריכה להיות כלולה.
מירי פרנקל-שור: אתה רוצה שתהיה לך הלגיטימציה שלנו להוציא את ה- - -
יוסי כץ: ואתם אומרים ממילא נסיעות היום אפשר, עובדה שחברי הכנסת לא משתמשים בזה, אני מניח, ואם משתמשים הם משלמים מס.
אנה שניידר: - - - ומינויים למערכות מידע, וכל מיני דברים שברור שהמלים שימוש לצורך התפקיד כוללות את זה, ולכן זה נראה לי קטנוני שוועדת הכנסת תצטרך לחשוב כל יום, וועדה אחת תחליט כך, ובכנסת אחרת, ועדה אחרת מחליטה אחרת.
שאול יהלום: בסעיף 12 ימי עיון והשתלמויות, כתוב שמותר, עד היום, ימי עיון והשתלמויות.
יוסי כץ: הנה, אני מכין חוק אשפוז סיעודי, אני עושה יום עיון בנושא הזה כדי לקדם את הנושא, ואתה יכול להשתתף.
שאול יהלום: הוא יכול להשתתף בהשתלמות לעורכי דין?
אריה האן: כמשפטן הוא יכול.
שאול יהלום: שכר לימוד באוניברסיטה?
מירי פרנקל-שור: פה נשאלת השאלה, מה הקשר עם הציבור?
מירי פרנקל-שור: האם זה באמת לשמירת הקשר עם הציבור?
מירי פרנקל-שור: שאול יהלום: למה השתלמויות כן?
אנה שניידר: אני לא יודעת אם כן.
שאול יהלום: אני שואל אותך, למה השתלמות כן, ושכר לימוד באוניברסיטה לא?
מירי פרנקל-שור: זו שאלה חסרה, השאלה לאיזה השתלמות?
שאול יהלום: תתחילי לבדוק לאיזה השתלמות?
שאול יהלום: לכן אני בעד השארת הרשימה הזאת.
שאול יהלום: אם את לא משאירה את הרשימה, אני אוכל לעשות הכל.
אנה שניידר: יש לך מסגרת שאומרת שזה לצורך מילוי תפקידך כנבחר ציבור לשם שמירה על הקשר עם ציבור הבוחרים ולצורך קיום לשכה פרלמנטרית.
אנה שניידר: זאת המסגרת, ולתוכה אתה יוצק את התוכן.
שאול יהלום: אז למה - - -
אנה שניידר: לדעתי זה לא בסדר שזה שם.
אנה שניידר: כתוב כאן, סטייה קלה.
יוסי כץ: אני מציע שנקבל את המינוח שלכם, אבל נוסיף סעיף שבו חשב הכנסת יתן רשימה של - - -
אנה שניידר: לא צריך לכתוב את זה כאן, זה נוהל שחשב יכול להוציא, לא צריך לכתוב את זה בהחלטה כי אז אתה בעצם אומר, בדלת אחורית שזאת הרשימה המחייבת.
יוסי כץ: אני רוצה שיהיה ברור שאי-אפשר לנצל את זה לרעה.
אנה שניידר: לא יהיה לך ברור בשום דרך.
אנה שניידר: היו"ר יוסי כץ: היום יש לי דרך.
אנה שניידר: אלא אם ללכת ולבדוק הוצאה הוצאה.
אנה שניידר: אנחנו יודעים איפה אנחנו מתחילים, אנחנו לא יודעים איפה אנחנו מסיימים.
אנה שניידר: אני חושבת שעדיף לתת יד חופשית, כל עוד היום זה כל כך שקוף כלפי הציבור.
אנה שניידר: החשב יכול לתת הנחיה כללית, ונראה איך זה פועל.
אנה שניידר: אם נראה שאנחנו מאבדים לגמרי את הצפון, אז יכול להיות שנחזור לזה.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: במידה מסוימת אני מבין את רצונו של חבר-הכנסת יהלום.
שאול יהלום: אני עומד לנסוע לגבול הצפון כדי להסביר את עמדת המפד"ל ואלף דברים.
שאול יהלום: האם מותר לי לישון בבית ההארחה בכפר בלום במשך שבוע ימים?
שאול יהלום: אם את לא קובעת רשימה, כל דבר זה קשר לבוחר.
אנה שניידר: אני לא אקבע לך את הרשימה כי תגיד לי שאתה הולך לעשות זאת, ובסך הכל תהיה עם רעייתך שבוע ימים בנופש.
אנה שניידר: אז מוטב לי לא להיכנס לענין ולתת לבוחר לשפוט אותך בדו"ח שיפורסם.
שאול יהלום: מי רואה את הדו"ח, צריך להיות עתונאי חרוץ ללכת לאינטרנט לחפש ולמצוא.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אני כן חוזר לעתונאים, כי אתה יכול להקפיד שהדבר הזה של כפר בלום או הנסיעה ליוון זה יופי.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: עם מה אתה תתעמת?
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: עם נקודת המבט של עתונאי שכן נכנס לדבר הזה ומה הוא אומר.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: לכן אני חושב שרשימה מנחה היא כן חשובה.
שאול יהלום: בדיוק, זה מה שאני אומר.
שאול יהלום: אם הוועדה יושבת, לא נחרוג מעבר לסביר.
יוסי כץ: אני בעד רשימה מנחה, איך היא תשובץ, תחליטו אתם.
אנה שניידר: אולי אפשר להכניס הגדרה של קשר עם הציבור שזה לרבות הדברים שהיו ברשימה.
אנה שניידר: כלומר, לא רשימה סגורה אלא, וכיוצא באלה.
אנה שניידר: שאול יהלום: לרבות 12 הסעיפים האלה.
מירי פרנקל-שור: אני לא רוצה להכניס את זה בהחלטה, אבל שיצא נוהל ואנחנו נכתוב בנוהל שאם לחבר הכנסת מתעוררת שאלה, נמשיך בנוהל הקיים, הוא יפנה לוועדה לבדיקת חוזים והיא תיתן את דעתה על כך, ומכסימום אנחנו נוסיף את זה אחר כך לנוהל.
יוסי כץ: אני רוצה שיהיה כתוב שהנוהל מעוגן.
מירי פרנקל-שור: אני לא רוצה להכניס אותו לקשר עם הציבור.
יוסי כץ: קיימנו בנושא הזה דיון של שעתיים וחצי, דנו ברצינות בכל סוגייה, לא התכוונו לבזבז את כספי הציבור, לא התכוונו להעניק לחברי הכנסת הקלות, רצינו לעשות סדר בדברים.
יוסי כץ: אנחנו נאשר את זה, ומחר הכותרת בעתון תהיה: חברי הכנסת ביטלו, בהצבעה של שני חברי כנסת בלבד, את המגבלות שהוטלו עליהם מזה עשור שנים, והם חופשיים להוציא את הכסף כפי שהם רוצים.
יוסי כץ: אז תחשבי עלינו.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: תנו לנו זמן לבוא עם הרשימה.
שאול יהלום: אני מציע את אותה רשימה שוועדת גל-נור צילמה, זאת הרשימה.
שאול יהלום: אפשר לכתוב שבמקרים כאלה ואחרים צריך לקבל את האישור של חשב הכנסת.
שאול יהלום: אני מציע להעתיק את הרשימה הזאת בנוהל שקיבלנו, זה מה שהיה עד היום, לא היה חריג.
שאול יהלום: תוסיפו שורה: מקרים שאינם מופיעים ברשימה צריכים לקבל אישור של אחת הוועדות שתקבעו או של החשב.
שאול יהלום: אבל שנוריד את המגבלה הזאת?
שאול יהלום: מה קרה לכם?
יוסי כץ: אני בעד להכניס את הרשימה אלא אם יבוא לכם רעיון מבריק אחר, תחזרו אלינו.
אנה שניידר: אנחנו רוצים לגמור את זה היום.
אנה שניידר: שאול יהלום: אז אני מבקש להכניס את הרשימה ואפשר להוסיף סעיף: מקרים שאינם כלולים ברשימה חייבים לקבל אישור של חשב הכנסת.
אנה שניידר: אז תקבלו החלטה פוזטיבית בהצבעה.
יוסי כץ: זו ההחלטה שלנו, לפי ההצעה הזו.
יוסי כץ: ה צ ב ע ה בעד – 2 נגד – אין נמנעים אין ההחלטה התקבלה
יוסי כץ: ההחלטה התקבלה עם כל השינויים שהוצעו.
יוסי כץ: מסגרת דיון להצעות אי-אמון בראש הממשלה
יוסי כץ: הסעיף הבא: מסגרת דיון להצעות אי-אמון בראש הממשלה.
יוסי כץ: סיעת מרצ וחבר-הכנסת קליינר הגישו ליושב ראש הכנסת הצעות להביע אי-אמון בראש הממשלה בשל: 1.
יוסי כץ: מדיניות הממשלה בנושא המדיני, החברתי והכלכלי; 2.
יוסי כץ: מדיניות ההבלגה נוכח ההסלמה בפיגועי הטרור.
יוסי כץ: ההצעות יידונו בישיבת הכנסת ביום שני, י"ד באייר התשס"א ( 7 במאי 2001).
יוסי כץ: ועדת הכנסת מתבקשת לקבוע מסגרת דיון.
יוסי כץ: אני מציע שמסגרת הזמן תהיה בדיוק כמו בפעם הקודמת.
יוסי כץ: סיעות ישראל אחת, הליכוד, ש"ס ומרצ – 10 דקות לסיעה עם אפשרות פיצול.
יוסי כץ: סיעת האיחוד הלאומי-ישראל ביתנו – 7 דקות לסיעה עם אפשרות פיצול.
יוסי כץ: סיעות בנות 4-6 חברים – 5 דקות לסיעה ללא אפשרות פיצול.
יוסי כץ: סיעות בנות 3 חברים – 4 דקות לסיעה ללא אפשרות פיצול.
יוסי כץ: סיעות בנות חבר אחד – 3 דקות לסיעה ללא אפשרות פיצול.
יוסי כץ: ה צ ב ע ה בעד – 2 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה התקבלה
יוסי כץ: ההצעה לקביעת מסגרת הזמן לדיון בהצעות אי-האמון בראש הממשלה, התקבלה.
יוסי כץ: פיצויי פיטורין לעוזרים פרלמנטריים
יוסי כץ: הסעיף האחרון שעל סדר היום: פיצויי פיטורין לעוזרים הפרלמנטריים.
יוסי כץ: עורכת הדין ארבל, בבקשה.
ארבל אסטרחן: לאחרונה התעוררו שתי בעיות בנוגע לעוזרים פרלמנטריים.
ארבל אסטרחן: כידוע עוזרים פרלמנטריים הם עובדים של חבר הכנסת, כשהמשכורת שלהם משתלמת באמצעות הכנסת.
ארבל אסטרחן: בעיה ראשונה התעוררה כאשר עוזר פרלמנטרי מבקש לעבור לחבר כנסת אחר.
ארבל אסטרחן: לכאורה, עם סיום עבודתו אצל חבר כנסת אחד נפסקים יחסי העבודה, הוא יקבל פיצויי פיטורין אם מגיעים לו, והוא עובר לחבר הכנסת האחר ומתחיל מהתחלה.
ארבל אסטרחן: הגיעה בקשה לחשבות הכנסת וללשכה המשפטית שיהיה רצף, זאת אומרת, ברגע שהעוזר הפרלמנטרי עובר לעבוד עם חבר-הכנסת אחר, לא יקבל פיצויי פיטורין, ישמור את הזכות הזאת לאחר שיסיים את העבודה עם חבר הכנסת האחר.
ארבל אסטרחן: תהיה לעוזר הפרלמנטרי הברירה לבחור האם לקבל את הפיצויים או לדחות קבלתם עד סיום עבודתו אצל חבר הכנסת האחר.
ארבל אסטרחן: זה הנושא הראשון שאנחנו מבקשים את אישור ועדת הכנסת.
יוסי כץ: מאושר.
ארבל אסטרחן: הנושא השני נוגע לעוזרים פרלמנטריים שהמשיכו לעבוד עם אותו חבר הכנסת והוא מונה לשר או לסגן שר.
ארבל אסטרחן: אני מדברת על העוזרים המקצועיים שעובדים לפי דירוג, הם ימשיכו לעבוד עם חבר הכנסת בהיותו שר או סגן שר, וכאשר יסיים תפקידו ויחזור להיות חבר כנסת, העוזר הפרלמנטרי יחזור להיות העוזר המינהלי שלו, באותה דרגה שבה הוא עבד קודם לכן, והוותק שהוא צבר במהלך השנים.
אנה שניידר: ומה עם הוותק שהוא צבר כשהוא עבד עם חבר הכנסת בממשלה?
אנה שניידר: הגיוני להכיר בוותק הזה, הוא היה עוזר פרלמנטרי רק במקרה הוא ישב בלשכה בהיות חבר הכנסת שר או סגן שר.
אריה האן: אנה צודקת, אנחנו גם מכירים בוותק של מי שהיה נהג, למשל, באיזה משרד.
אריה האן: אנחנו מצרפים את שנות הוותק שהוא רכש באותו משרד.
יוסי כץ: אני לא רואה שום בעיה ללכת לקראת העוזרים הפרלמנטריים בין אם הם עוברים מחבר כנסת לשר או סגן שר, בחזרה לכנסת, ובין אם הם עוברים מחבר כנסת אחד למשנהו.
יוסי כץ: צריכה להיות רציפות, זה אותו תפקיד, עם כל מה שמשתמע מכך.
יוסי כץ: מזכיר הכנסת אריה האן: מה שאנה הציעה מקובל.
שאול יהלום: אני מקבל את מה שמוצע.
יוסי כץ: אם כן, גם בקשה זו מאושרת.
יוסי כץ: לפני שנסיים, חבר-הכנסת יהלום מבקש להוסיף משהו בנושא הקודם.
שאול יהלום: ברשימה עליה דיברנו רבות בנושא קשר עם הציבור, בסעיף 12 כתוב: אירוח בכנסת.
שאול יהלום: אני מציע להוריד את המלה "בכנסת", ואת הכל נפתר.
יוסי כץ: אנה, מירי, שמעתן.
יוסי כץ: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכנסת ומקדם בברכה את כל הנוכחים.
יוסי כץ: התכנסנו לישיבה הזאת כדי לדון בכל מה שנוגע לשאלת השעיתו של יצחק מרדכי גם מהצד הכלכלי של העניין וגם מהצד העקרוני של הנושא.
יוסי כץ: חברת הכנסת מאור, קיבלתי את הבקשה שלך - - -
ענת מאור: בנושא אחר.
יוסי כץ: נכון, והוא יידחה לפעם הבאה.
יוסי כץ: לא נאשר את ההחלטה עד שלא נקיים דיון בבקשתך.
יוסי כץ: נחזור לעניין חבר הכנסת יצחק מרדכי; קיבלתי, יחד עם שאר חברי הוועדה, חוות דעת מהיועצת המשפטית של הכנסת לגבי שני הנושאים.
יוסי כץ: בישיבה זאת נעסוק בנושא של התנאים והשכר בתקופת ההשעיה של חבר הכנסת יצחק מרדכי ויותר מאוחר היועצת המשפטית של הכנסת תפרט את חוות דעתה אבל אני כבר מבקש להדגיש בדבריי שהיא גם מציעה תיקון דחוף של החוק, לרבות הצעת חוק שאני מציע שאנחנו, חברי הכנסת נאמץ אותה, כדי שנוכל להגיש אותה מיד בקריאה ראשונה.
יוסי כץ: אנחנו רוצים לקצר את התהליך על מנת שלא יווצר מצב שבו אין פיתרון לבעיית השכר בתקופת ההשעיה של חבר הכנסת מרדכי.
יוסי כץ: הנושא השני שעליו נדון בישיבה זאת ואשר נחשב להרבה יותר עקרוני הוא כזה; כזכור לכם כבר כאשר דנו בשאלת ההשעיה של חבר הכנסת מרדכי בפעם הראשונה, הונחה בפנינו חוות דעת שמסתמכת על תקדים פלאטו שרון, לגביו בית המשפט העליון קבע שמטרת ההשעיה היא, בעצם, לאפשר מצב שבו חבר כנסת שיש נגדו פסק דין שאיננו פסק דין סופי, יושעה מהכנסת בתקופת הביניים שבין פסק הדין בערכאה ראשונה לבין פסק הדין הסופי, מתי?
יוסי כץ: כאשר פסק הדין יוצר תשתית לאפשרות של הרחקתו מהכנסת בסוף התהליכים.
יוסי כץ: כלומר שבפסק הדין יש עונש כזה שמאפשר בסופו של התהליך את הרחקתו של חבר הכנסת מהכנסת.
יוסי כץ: אבל אותו פסק דין אומר, כפי שאז שמענו, שאם פסק הדין איננו כזה, כלומר אין בו עונש שמאפשר את הרחקתו של חבר הכנסת כאשר פסק הדין יהפך לסופי, - ממילא אין מקום להשעיתו.
יוסי כץ: כפי שזכור לכם, למרות חוות הדעת הזאת, החלטנו להשעות את חבר הכנסת יצחק מרדכי בשים לב לעובדה שהוא בעצמו פנה לוועדה וביקש את השעיתו.
יוסי כץ: חשבנו לתומנו שאם הוא, בנסיבות שבהן המצב לא כל כך ברור, הוא עצמו מבקש את השעיתו, אין שום סיבה שבעולם לא להענות לבקשתו, והחלטנו על השעיתו.
יוסי כץ: ליועצת המשפטית של הכנסת יש חוות דעת מבוססת - - -
שאול יהלום: אדוני יושב ראש הישיבה, האם בתקנון שלנו כתוב משהו על התהליך של סיום ההשעיה?
יוסי כץ: היועצת המשפטית של הכנסת תיתן לנו חוות דעת מפורטת, מכל מקום לדידי דבר אחד ברור; אחד הנושאים שאנחנו נצטרך לטפל בהם, לדעתי, בוועדת הכנסת, לפחות מהבחינה הציבורית, למרות שמדובר על תיקון חוק יסוד, היא השאלה האם רצוי שהרחקתו של חבר הכנסת תהיה מותנית בהטלת עונש מאסר בפועל ועבירה שיש עמה קלון, כלומר שני תנאים מצטברים?
יוסי כץ: בכל מקרה מה שדיברתי עליו מצריך תיקון בחוק יסוד: הכנסת, על כל מה שמשתמע מכך מבחינת שלבי החקיקה.
יוסי כץ: רשות הדיבור ליועצת המשפטית לכנסת, גב' אנה שניידר.
אנה שניידר: אני כתבתי את חוות הדעת שלי אתמול בבוקר, כתוצאה מכך שגזר הדין ניתן שלשום, לכן אני מבקשת קודם כל להדגיש שכולנו היינו נתונים בסד של זמן.
אנה שניידר: על כל פנים מה שכתבתי, הדברים הונחו על שולחנכם, בעצם מסתמך על פסק דין פלאטו שרון שאומר שיש לקרוא את סעיף 42א לחוק יסוד: הכנסת, ביחד עם סעיף42ב לחוק יסוד: הכנסת.
אנה שניידר: למה הכוונה?
אנה שניידר: סעיף 42ב דן בהשעיה.
אנה שניידר: סעיף קטן (א) אומר: חבר הכנסת שהורשע בעבירה פלילית, רשאית ועדת הכנסת להשעותו מכהונתו עד שיהיה פסק דין סופי.
אנה שניידר: ועדת הכנסת פעלה, לטעמי, בסמכות וכדין, כאשר לאחר הכרעת הדין שבה הורשע חבר הכנסת יצחק מרדכי, החליטה להשעותו, במיוחד לאור העובדה שהוא גם ביקש זאת.
אנה שניידר: אנחנו נמצאים עתה בשלב שלאחר מתן גזר הדין וגזר הדין, כידוע, הוא מאסר על תנאי.
אנה שניידר: המטרה של סעיף ההשעיה הוא כפי שיושב ראש הישיבה אמר קודם, מן אמצעי זמני להרחיק את אותו חבר הכנסת מהכנסת אם בסופו של דבר התוצאה תהיה שהוא יצטרך להיות מורחק מכוח סעיף 42א.
אנה שניידר: מתי הוא מורחק?
אנה שניידר: כאשר הוא הורשע בפסק דין סופי, בעבירה פלילית, נידון לעונש מאסר בפועל ובית המשפט קבע שיש עם העבירה הזאת קלון.
אנה שניידר: כל שלושת התנאים צריכים להתקיים כדי שאז חברותו בכנסת תופסק באופן אוטומטי מכוח סעיף 42א.
יוסי כץ: זה כבר לא נתון לשיקול דעתנו.
אנה שניידר: אם שלושת התנאים מתקיימים, ואני מצטטת מסעיף 42א בחוק היסוד, תיפסק חברותו בכנסת ביום שפסק הדין נעשה סופי.
אנה שניידר: אני מיד אגיע לכך; בסעיף 43 בחוק היסוד.
יוסי כץ: עניין ההשעיה תלוי בשיקול דעתנו, אבל עניין ההרחקה איננו תלוי בשיקול דעתה של הוועדה.
אנה שניידר: בית המשפט אמר שהגיוני לכרוך את שני הדברים יחדיו.
אנה שניידר: אבל מה קרה?
אנה שניידר: הואיל ובגזר הדין הוטל על חבר הכנסת יצחק מרדכי מאסר על תנאי בלבד, לא יכולה להתקיים התוצאה של סעיף 42א ובעצם במצב הזה אם ערכאת הערעור לא תשנה את גזר הדין, אי אפשר יהיה להרחיק את חבר הכנסת מרדכי מהכנסת, או - חברותו בכנסת לא תיפסק.
אנה שניידר: כיוון שכך אני מפנה את השאלה שלי לוועדה, האם אין מקום לשקול, כל עוד לא הוגש ערעור על גזר הדין על ידי המדינה, וצריך להיות ערעור על קולת העונש, האם יש מקום להמשיך בהשעיתו של חבר הכנסת מרדכי?
יוסי כץ: אמרת משפט שחשוב להבהיר אותו; מדובר על התערבות בנושא קולת העונש רק כתוצאה מערעור של הפרקליטות ולא כתוצאה מהערעור של חבר הכנסת יצחק מרדכי.
אנה שניידר: אני לא מניחה שהוא יערער על קולת העונש.
אנה שניידר: הוא יערער על עצם ההרשעה.
יוסי כץ: אם הוא יערער על עצם ההרשעה, זה לא קשור לעונש.
יוסי כץ: לעומת זאת כדי שפסק הדין ישתנה באופן שהוא יהווה פסק דין טוב לעניין הרחקתו מהכנסת, רק ערעור של הפרקליטות על קולת העונש יכול לשנות זאת ולא ערעור של חבר הכנסת מרדכי.
דעתי, האומרת: בית המשפט העליון, בפסק הדין בעניינו של פלאטו שרון, קבע: "... במקרה דנא, כפי שכבר הודגש לעיל, העובדה שמשך הזמן של ההשעיה לפי סעיף 42ב(א) הוא עד שפסק הדין אינו סופי", מצביעה על כך שההשעיה היא צעד זמני שאותו יכולה ועדת הכנסת לנקוט בשים לב לתוצאות שיכולות להיות לפסק דין סופי לגבי כהונת חבר הכנסת על פי הוראות סעיף 42א.
דעתי, האומרת: אם ברור מראש שכל תוצאה לפי סעיף 42א לא תוכל לצמוח מסופיותו של פסק הדין לגבי הכהונה בכנסת, ממילא אין מקום להפעלת האמצעי הזמני של השעיה לפי סעיף 42ב(א).".
דעתי, האומרת: מה אני מסיקה מכך?
דעתי, האומרת: אני מסיקה מכך שבשלב זה לא ברור בכלל שכל תוצאה, לפי סעיף 42א', לא תוכל לצמוח מסופיותו של פסק הדין לגבי הכהונה בכנסת הואיל ואם יוגש ערעור על ידי המדינה על קולת העונש קיימת סבירות מסויימת שערכאת הערעור תקבל את הערעור ותטיל בכל זאת על חבר הכנסת יצחק מרדכי מאסר בפועל ואז יחול סעיף 42א ואפשר יהיה לחשוב שחברותו בכנסת תיפסק אם פסק הדין יהפך לסופי.
דעתי, האומרת: כרגע אנחנו נמצאים במצב ביניים ובעצם אני מעבירה את הכדור לוועדה כדי שהיא תחליט האם בשלב הביניים הזה, עד שיוגש ערעור וקראתי היום בעיתון "ידיעות" שהמדינה החליטה, כנראה, לערער על קולת העונש אבל זה לא דבר פורמלי - - -
יוסי כץ: עד מתי המדינה יכולה לערער?
אנה שניידר: 45 יום.
אנה שניידר: מכל מקום אני לא סבורה שהוועדה יכולה לחיות מפי שמועה בעיתון.
יוסי כץ: האם את חושבת שצריך להמציא את חוות הדעת שלך ולהזמין לכאן, ספציפית, את חבר הכנסת יצחק מרדכי?
אנה שניידר: אני משאירה זאת לשיקול דעתכם.
אנה שניידר: אני היועצת של הוועדה ולא היועצת של חבר הכנסת יצחק מרדכי ואני סבורה שוועדת הכנסת צריכה לקבל החלטות עצמאיות.
אנה שניידר: זה מכל מקום מה שהחוק מתכוון אליו.
יוסי כץ: כוונתך להחלטות עקרוניות, בלי להזמין לכאן את חבר הכנסת יצחק מרדכי.
אנה שניידר: לשאלתו של חבר הכנסת שאול יהלום אני מבקשת להשיב שיש סעיף 43 לחוק יסוד: הכנסת, שאומר כך: נתפנתה משרתו של חבר הכנסת, יבוא במקומו הבא בתור ברשימה שלו.
אנה שניידר: ובסעיף קטן (ב) כתוב כך: מי שחברותו בכנסת הושעתה, לפי סעיף 42ב, משרתו תתפנה לתקופת ההשעיה ויבוא במקומו המועמד כאמור בסעיף קטן (א).
אנה שניידר: חזר למלא את משרתו, יחדל לכהן האחרון שנהיה לחבר הכנסת מתוך רשימת המועמדים.
אנה שניידר: תקופת ההשעיה היא עד שפסק הדין הוא סופי.
אנה שניידר: כל התקופה הזאת חבר הכנסת מושעה.
אנה שניידר: ברגע שיש פסק דין סופי – באופן אוטומטי או שהוא מורחק מהכנסת או שהשעיתו - - -
שאול יהלום: ולא צריכה להתקבל החלטת ועדת הכנסת?
אנה שניידר: אין במקרה הזה החלטת ועדת הכנסת.