GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
איילת נחמיאס ורבין: אני מוכרחה להגיד שאני אמנם מתקוממת פה הרבה, כי זה העבודה שלנו כחברי כנסת באופוזיציה, אבל אני באמת מתקוממת עוד פעם על העניין הזה של: "אוי, ראש הממשלה, בואו נדחה לו, לאופוזיציה הבעייתית הזאת אנחנו נדחה את הדיון בוועדת החוץ והביטחון ונעשה להם טובה וניתן להם את הדיון ב-30 בינואר".
איילת נחמיאס ורבין: זה צורת הצגה שהיא מאוד-מאוד לא תקינה בעיניי, יואב קיש, ומאוד-מאוד אשמח אם תחזור בך.
איילת נחמיאס ורבין: אתה אומר: מבחינתך אתה יודע על זה רק היום.
איילת נחמיאס ורבין: אני לא מבינה איך אתה יודע על זה רק היום.
יואב קיש: ידעתי, אבל ידעתי שמתאמים עם לשכת ראש הממשלה.
איילת נחמיאס ורבין: בסדר, בסוף יש פה ועדת כנסת.
איילת נחמיאס ורבין: תן לי להשלים את הדברים.
איילת נחמיאס ורבין: בסוף יש פה ועדת כנסת.
איילת נחמיאס ורבין: אני יודעת שאתה מדבר עם לשכת ראש הממשלה יותר מאשר פעם בשבועיים, וידעת שיש בעיה ושהעניין לא נפתר עדיין.
איילת נחמיאס ורבין: לכן ביקשנו, הדיון היה אמור להתקיים בעצם לפני 10 ימים.
איילת נחמיאס ורבין: אמרנו: טוב, לא היום.
איילת נחמיאס ורבין: אפילו אני לא משחקת בזמן של ראש הממשלה, לא נותנת לו התראה של שעתיים לשעת שאלות, למרות שתיאורטית על-פי התקנון הייתי יכולה לעשות את זה, אבל אני לא עושה דברים כאלה.
איילת נחמיאס ורבין: אני אומרת: חברים, תעמדו בתקנון.
איילת נחמיאס ורבין: התקנון אומר 23.
איילת נחמיאס ורבין: אל תעמיד אותנו במצב, זה לא מקובל עליי, שאתה אומר לנו: "טוב, אנחנו נדחה, ראש הממשלה לא יכול לבוא פעמיים לכנסת," כי זה מה שעולה מן הדברים שלך.
יואב קיש: הוא יכול.
יואב קיש: זה לא שהוא לא יכול.
יואב קיש: זה לא מה שעולה מן הדברים שלי.
איילת נחמיאס ורבין: זה מה שמשתמע.
איילת נחמיאס ורבין: כי האופוזיציה המעצבנת הזאת תגרום לכך שדיון בוועדת החוץ והביטחון, שאני בהחלט חושבת שהוא אירוע משמעותי, ידחה את הדיון בשבוע ובגלל זה נקדים את שעת השאלות לראש הממשלה.
איילת נחמיאס ורבין: העמדה שלנו הייתה ונותרה מהבוקר: הדיון על-פי התקנון צריך להיות ב-23 בינואר.
איילת נחמיאס ורבין: כל יתר הדברים הם משחקים עם התקנון.
יואב קיש: אני רוצה להבהיר את דבריי.
יואב קיש: לא אמרתי שראש הממשלה לא יכול לעשות את שני הדיונים ביחד.
יואב קיש: אני חושב שזה לא טוב.
יואב קיש: אני חושב שראוי ונכון לראש הממשלה לבוא לכל דיון- - -
איילת נחמיאס ורבין: לא להיות בחקירות.
יואב קיש: לא, לבוא ל-3 שעות לוועדת החוץ והביטחון ביום אחד, ולבוא לשעתיים של שעת שאלות ביום אחר.
יואב קיש: לא נראה לי שאני יכול לעשות את זה באותו יום, בלי קשר.
יואב קיש: לכן רצינו להפריד.
יואב קיש: זה המשמעות של הדחייה.
יואב קיש: אני אומר לך שלפי הבנתי השבועיים מבחינתי מתחילים היום.
איילת נחמיאס ורבין: זה משחק בתקנון.
יואב קיש: זה לא משחק.
יואב קיש: אני אומר לך שרצו לתאם.
יואב קיש: אפרת פוקס, תגידי את הדברים.
<אפרת פוקס: אני רוצה להתייחס כדי להבהיר את התהליך.
<אפרת פוקס: בדרך כלל מול ראש הממשלה תמיד, כן אופוזיציה או לא אופוזיציה, לא משנה, בגלל שמדובר בלוח הזמנים של ראש הממשלה מאז ומתמיד, גם בקיום דיון 40 חתימות, גם בשעת שאלות, שזה מה שעומד כרגע, אבל בכלל כשמזמנים ראש ממשלה, גם לוועדה וכן הלאה, תמיד מתאמים כי מדובר בלוח זמנים של ראש ממשלה, לא בגלל שום סיבה אחרת.
<אפרת פוקס: כדי שיהיה נוח.
איילת נחמיאס ורבין: על זה אין ביני וביניהם ויכוח, מקובל עליי לחלוטין.
<אפרת פוקס: גם בתהליך הזה התחלנו בניסיון להגיע לדברים ביחד, כפי שתמיד עשינו ותיאמנו עד היום.
איילת נחמיאס ורבין: נכון שהתיאום המקורי היה ל-9 בינואר?
<אפרת פוקס: לא.
<אפרת פוקס: ניתנו מספר תאריכים.
<אפרת פוקס: אכן סגרנו את 9 בינואר כאופציה.
<אפרת פוקס: אז נאמר על ידינו, בגלל זימון של ועדת החוץ והביטחון, ששוב פעם, לא שאנחנו לא יכולים לקיים שני דיונים באותו יום.
יואב קיש: אגיד לך גם מעבר לזה, אם אנחנו כבר נכנסים לעניין התקנון, אני יכול להגיד לך שלמעשה ועדת הכנסת לא קיבלה עדיין בכלל את הביטול של ה-9 בינואר, אז כל הסיפור הזה הוא- - -
איילת נחמיאס ורבין: אז על אחת כמה וכמה.
יואב קיש: בסדר, אז בואו נעשה את זה ב-9 בינואר.
איילת נחמיאס ורבין: אתה מחזק את דבריי, לא את דבריך.
<אפרת פוקס: התחננתי פעם אחר פעם, גם בפני מרכזת האופוזיציה- - -
יואב קיש: אני אומר לך שנדרשתי לסוגיה הזו- - -
איילת נחמיאס ורבין: אני רבת מעללים ויכולה להקשיב ל-8 אנשים בו-זמנית, לאפרת, ארבל ויואב.
יואב קיש: עזבי.
יואב קיש: אני מכבד ומבין את המחאה של איילת נחמיאס ורבין.
יואב קיש: אני מציע להחלטה את הדבר הבא: החלטת ועדת הכנסת היא ששעת השאלות עם ראש הממשלה תיקבע ל-30 לחודש.
יואב קיש: אמליץ במקביל ליושב-ראש ועדת החוץ והביטחון בשל כך לדחות בשבוע את הדיון בוועדה ל-2 בפברואר.
איילת נחמיאס ורבין: גם לוועדת החוץ והביטחון יש לוח זמנים, לא רק לראש הממשלה.
יואב קיש: אני יכול להגיד לך שדיברתי עם יושב-ראש ועדת החוץ והביטחון קודם ושאלתי לגבי לוח הזמנים, אם הוא יכול לדחות, והוא אמר שכן.
יואב קיש: לכן אני מניח שהוא ייערך לבקשתי.
יואב קיש: לכן אני מעלה להצבעה את ההחלטה על קיום שעת שאלות עם ראש הממשלה ב-30 בינואר.
אמיר אוחנה: רגע, אני מבקש קודם לומר מילה.
אמיר אוחנה: אני רוצה לציין לשבח את חברת הכנסת איילת נחמיאס ורבין שמוסיפה הרבה כבוד למחנה שלה, על כך שהודיעה שתצרף את חתימתה להדיח את חבר הכנסת באסל גטאס.
אמיר אוחנה: אני חושב שבושה שהוא בכנסת.
אמיר אוחנה: כל הכבוד לך, כל הכבוד לחבריך.
יואב קיש: עכשיו ערבבת משהו שלא קשור.
יואב קיש: אמרת לי "רגע" וחשבתי שאתה רוצה להתייחס לעניין, ו"הרגת" אותי.
אמיר אוחנה: בלב כבד אצביע עם יושב-ראש הוועדה גם אם עמדתך שונה בעניין הזה.
אמיר אוחנה: אני רוצה לשבח אותך.
אברהם נגוסה: גם אני ככה.
יואב קיש: חברים, אני מעלה להצבעה את ההחלטה.
יואב קיש: נמנעים – 1 ההצעה כי שעת השאלות עם ראש הממשלה תהיה ב-30 בינואר 2017, נתקבלה.
יואב קיש: ב-30 בינואר תהיה שעת שאלות עם ראש הממשלה.
יואב קיש: נא להעביר מכתב גם ליושב-ראש ועדת החוץ והביטחון, שמבקש לדחות את הדיון בוועדה ל-6 בפברואר בהתאם להחלטת ועדת הכנסת שב-30 בינואר תהיה שעת שאלות עם ראש הממשלה.
יואב קיש: על סדר היום: בקשת הוועדה המיוחדת לחוק הגברת התחרות ולצמצום הריכוזיות בשוק הבנקאות – להקדמת הדיון בהצעת חוק השידור הציבורי הישראלי - לפני קריאה שנייה ושלישית.
אלי כהן: ביקשו ממני לבוא ולדון בנושא של החוק, בין היתר על רקע הבג"ץ.
אלי כהן: קיימנו דיון.
יואב קיש: אני חושב שלאור הבג"ץ נכון וראוי שנזרז את הליכי הזמנים.
יואב קיש: מי בעד, ירים את ידו?
יואב קיש: יש לנו את בקשת הממשלה לדיון בהצעת חוק הכללת אמצעי זיהוי ביומטריים.
יואב קיש: נילי, המנהלת שהייתה פה קודם הציגה את הבקשה.
יואב קיש: השיטה הזאת להנחית כל הזמן את הפטורים – נמאס לי.
יואב קיש: אני אומר את זה לא רק לכם.
יואב קיש: אנחנו פשוט לא ניתן את הדבר הזה.
יואב קיש: לא יכול להיות שמעכשיו לעכשיו הדברים האלה קורים, זה פשוט בלתי אפשרי.
יואב קיש: בלי קשר לזה, אני אומר לך, ואת יודעת את זה היטב, שלגבי הנושא הביומטרי יש לי חילוקי דעות קשים עם השר דרעי.
יואב קיש: ביקשתי לדבר, כולל איתך ועם ראש המטה של דרעי, על העניין הזה, אבל זה לא התקבל.
יואב קיש: עד היום לא יצא לי לעשות את הדיון הזה.
יואב קיש: לבקשת ראש הממשלה ניתן את הפטור הזה, אבל אני אומר לך, אתם תקשיבו למה שקורה פה בכנסת.
יואב קיש: לא יכול להיות שמתייחסים פה לכולם כמו חותמת גומי.
יואב קיש: אני מעלה להצבעה את בקשת הממשלה להקדמת הדיון בהצעת חוק הכללת אמצעי זיהוי ביומטריים (נתוני זיהוי ביומטריים במסמכי זיהוי ובמאגר מידע), לפני קריאה ראשונה.
מכלוף מיקי זוהר: אנחנו רוצים לסייע לאנשים שהחליטו ללמוד תורה או ללמוד באוניברסיטה.
מכלוף מיקי זוהר: הרעיון הזה הוא ללומדים.
יואב קיש: למה כתוב שזה ללומדי תורה?
מכלוף מיקי זוהר: זה שם החוק.
מכלוף מיקי זוהר: הרעיון הוא לסייע לאנשים שרוצים ללמוד.
מכלוף מיקי זוהר: אני חושב שזה דבר מבורך ונכון לכלל עם ישראל.
דוד אמסלם: אני מצטרף לכל מילה.
יואב קיש: מי בעד, ירים ידו?
יואב קיש: יש לנו בקשה של יושב ראש ועדת העבודה, הרווחה והבריאות למיזוג של הצעות החוק הבאות : 1.
יואב קיש: הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 185) (הארכת משך הזכאות לגמלת סיעוד בתקופת אשפוז), התשע"ז-2016, מ/1099 2.
יואב קיש: והצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – הארכת משך הזכאות לגמלת סיעוד בעת אשפוז), התשע"ה–2015, פ/1968/20 הוועדה החליטה למזג אותן ולדון בהן כהצעת חוק אחת לקריאה שנייה ושלישית.
יואב קיש: אני בסך הכל בעד החלטת יושב ראש הוועדה.
יואב קיש: בעד המיזוג– 3
יואב קיש: תודה, התקבל.
יואב קיש: <בקשה לפטור מחובת הנחה מוקדמת על שולחן הכנסת להצעות חוק אלו לפני הקריאה השנייה והשלישית:> <2.
יואב קיש: הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 185) (הארכת משך הזכאות לגמלת סיעוד בתקופת אשפוז), התשע"ז-2016> <3.
יואב קיש: הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – הארכת משך הזכאות לגמלת סיעוד בעת אשפוז), התשע"ה–2015>
יואב קיש: אני עובר לנושא הבא: בקשה לפטור מחובת הנחה מוקדמת על שולחן הכנסת לאותן הצעות חוק שבהן דנו, לפני הקריאה השנייה והשלישית.
יואב קיש: הבקשה לפטור – כיוון שהצעת חוק זו מטיבה עם מקבלי גמלת סיעוד שמתאשפזים החל מ-1 לחודש ועד לאחר יום הפרסום, לכן אנחנו עושים מאמץ בכנסת שהחוק ייכנס לתוקפו כבר ב-1 לפברואר, 2017, ולכן מבקשים להקדים קריאה שנייה ושלישית ליום ההנחה.
יואב קיש: בדרך כלל אנחנו לא נוהגים לעשות את זה אלא אם יש סיבה מוצדקת, אבל יש פה סיבה מוצדקת שאנחנו רוצים להטיב עם מקבלי גמלת סיעוד שמאושפזים, ולכן אני בעד לאשר את הבקשה.
יואב קיש: בעד הבקשה– 3
יואב קיש: תודה, פה אחד, הבקשה אושרה.
יואב קיש: תודה רבה חברים.
יואב קיש: ישיבה זו נעולה.
דוד ביטן: נתבקשתי על-ידי חבר הכנסת יואב קיש להחליף אותו היום כי הוא נמצא בחוץ-לארץ.
דוד ביטן: על סדר-היום המלצה לבחירת יושב-ראש לוועדה המיוחדת בהצעת חוק להגברת התחרות ולצמצום הריכוזיות בשוק הבנקאות ובהצעת חוק התכנון והבנייה ועוד ועוד ועוד.
דוד ביטן: היושב-ראש התמנה לשר - - -
<ארבל אסטרחן: יתמנה לשר.
רועי פולקמן: יושבע היום לשר.
דוד ביטן: המינוי שלו יפקע.
דוד ביטן: מכיוון שפניתם ואתם רוצים להחליף את היושב-ראש לפני שהוא מתמנה לשר – אתם יודעים שאם בטעות הוא לא יתמנה היום לשר, הוא לא יוכל להמשיך להיות יושב-ראש?
רועי פולקמן: נחזיר אותו לתפקידו, אם יקרה אירוע כה דרמטי.
דוד ביטן: הבקשה של סיעת כולנו למנות את חבר הכנסת רועי פולקמן כיושב-ראש זמני של הוועדה המיוחדת במקום חבר הכנסת אלי כהן שיתמנה לשר.
דוד ביטן: האם יש דבר כזה בתקנון שאני יכול למנות לשבועיים?
<ארבל אסטרחן: פורמלית הוא לא זמני.
רועי פולקמן: אין דבר כזה.
רועי פולקמן: אני רק אצהיר לפרוטוקול שהסיכום הוא שחברת הכנסת עזריה תהיה יושבת-ראש ועדת הרפורמות.
רועי פולקמן: כרגע היא לא חברה בוועדה, לכן אי-אפשר למנות אותה היום.
רועי פולקמן: אנחנו צריכים סיבות די חריגות.
דוד ביטן: מי עוד חבר בוועדה?
רועי פולקמן: אני חבר בוועדה.
רועי פולקמן: אלי ואני.
רועי פולקמן: יכולים לצורך העניין להיות רחל אני.
דוד ביטן: אני ממנה אותך כיושב-ראש הוועדה בלי הגבלת זמן.
דוד ביטן: מי בעד למנות את רועי פולקמן כיושב-ראש "ועדת הרפורמות" - -
<אתי בן יוסף: לא רפורמות.
רועי פולקמן: הוועדה המיוחדת.
דוד ביטן: - - במקום חבר הכנסת אלי כהן?
דוד ביטן: בעד הבחירה – פה אחד
יואב קיש: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכנסת שמתקיימת במהלך מליאה.
יואב קיש: זה לא שגרתי, זה בגלל לוחות זמנים וקבלנו אישור יושב-ראש לעניין.
יואב קיש: ברגע שנדע שיש הצבעות נעצור את הישיבה, נגדיר את הזמן שאנחנו מתכנסים ונלך להצביע.
יואב קיש: המליאה אישרה לפני כחצי שעה את החלטתנו בדבר העברת ההצעות של חוק שהלך לוועדת כספים, חזרה לוועדת הכנסת.
יואב קיש: אנחנו מדברים על החוק שידוע בכינויו חוק ההסדרים שמורכב משתי הצעות חוק: אחת של תכנית כלכלית ואחת של התייעלות כלכלית.
יואב קיש: הם מופיעים לכם בחוברת שבפניכם, כל סעיף עם התייחסות והפרדה לשני החוקים.
יואב קיש: בנוסף, יש את חוק יסוד: משק המדינה, נצטרך לקבוע לאיזה ועדה הוא ילך, ביחד עם אחד הנושאים שניתקל בו בהמשך.
יהיה כדלקמן: נעשה הפסקה לטובת הצבעות.
יהיה כדלקמן: חמש דקות אחרי הצבעה מגיעים לפה וממשיכים בדיון.
יואב קיש: אני חוזר על דברי בקצרה.
יואב קיש: החוק מורכב וארוך נדון בכל סעיף ונחליט איזו ועדה הכי ראוי שתטפל בו.
יואב קיש: אנחנו כמעט בהסכמות גם עם הייעוץ המשפטי והאוצר על רוב הדברים ואם יהיו דברים שנצטרך להחליט בהם, אז נצביע, גם אם לא יהיה בהסכמה.
יואב קיש: היועץ המשפטי של הכנסת איל ינון בבקשה.
איל ינון: בטרם יחל הדיון בדבר פיצולה של הצעת חוק ההסדרים וניתובם של הנושאים השונים לוועדות, ברצוני להתייחס בתמצית להליך ולסמכויותיה של ועדת הכנסת בהקשר זה.
איל ינון: כידוע, את הצעת חוק התקציב מלווה מזה שנים ארוכות הצעת חוק נוספת המאגדת נושאים רבים, שזכתה במהלך השנים לשמות רשמיים שונים: חוק ההתייעלות הכלכלית, חוק התכנית הכלכלית, אך התקבעה בתודעה כ"הצעת חוק ההסדרים".
איל ינון: חוק ההסדרים בא לעולם בשנת 1985, בעת שהמדינה הייתה נתונה במשבר כלכלי חמור, ומאז הוא עמנו, ומהווה את אחד החוקים התופסים נתח משמעותי בחקיקה הממשלתית ובעבודת הכנסת.
איל ינון: אין זה סוד שבמשך השנים נשמעה ביקורת נוקבת על חוק ההסדרים מצד חברי הכנסת, קואליציה ואופוזיציה כאחד, כמו גם מצד בית המשפט העליון ומצד היועצים המשפטיים של הכנסת.
איל ינון: הביקורת נגעה הן לסד הזמנים המקשה על קיום דיונים ממצים בכל נושא ונושא, והן לפגיעה הכרוכה בהצבעה אחת, הנוטלת מחברי הכנסת את הזכות להצביע בנפרד על כל עניין ועניין כפי שמקובל בהליכי חקיקה רגילים.
איל ינון: במהלך השנים, ביוזמתם של יושבי ראש הכנסת ובגיבויים של יושבי ראש ועדת הכנסת ויושבי ראש הקואליציה, הטיפול בחוק ההסדרים ידע תמורות ושינויים, זאת במטרה לאפשר לוועדות הכנסת לקיים דיונים בהם ניתן יהיה ללבן את הנושאים השונים ולצמצם את הפגיעה בהליכי החקיקה התקינים.
איל ינון: אם בעבר הרחוק, הצעת חוק ההסדרים עברה כמקשה אחת לוועדת הכספים שנדרשה לדון בה בתקופה קצרה, לצד דיוניה בחוק התקציב, לפני למעלה מעשור החלה ועדת הכנסת לפצל את הצעת החוק בין הוועדות השונות לפי תחומי סמכותן, מה שאנו מכנים "פיצול דיוני", ובשנים האחרונות היא אף החלה להעביר עניינים מסוימים להליכי חקיקה רגילים המנותקים מסד הזמנים הקצר שמכתיב חוק התקציב, מה שאנו מכנים "פיצול מהותי", דבר שכמובן מאפשר דיון מעמיק יותר.
איל ינון: בשלושת חוקי ההסדרים הקודמים נרשמה התפתחות משמעותית נוספת, כאשר יושבי ראש הכנסת עמדו על כך שנושאים רבים שהממשלה החליטה שייכללו בהם, הוצאו מהם עוד לפני שהוגשו לכנסת הנוסחים לקריאה הראשונה.
איל ינון: התפתחויות אלה נדרשו בין היתר משום שממשלות ישראל, לאורך השנים, לא שעו לביקורות בעניין הפגיעה בהליכי החקיקה ובתפקידה של הכנסת הכרוכה בחוק ההסדרים, וראו בחוק זה מכשיר מרכזי להעברת תיקוני חקיקה משמעותיים, תוך כדי עקיפת הליכי החקיקה הרגילים בכנסת, גם כשלא הייתה להם זיקה, ודאי לא ישירה, לחוק התקציב.
איל ינון: לצערי, גם הפעם החליטה הממשלה להגיש לכנסת חוק הסדרים בהיקף נרחב ביותר, שלו היה מוגש בנוסחו המקורי, אשר כלל כ-80 נושאים, היה בו לדעתנו כדי פגיעה של ממש בתקינות הליכי החקיקה.
איל ינון: לאור זאת, הודיע יושב-ראש הכנסת לשר האוצר כי מתחייב שינוי משמעותי בהיקפו של חוק ההסדרים על מנת שזה יונח על שולחן הכנסת, והטיל על צוות בראשותי לבוא בדברים עם אנשי האוצר על מנת להביא לצמצום משמעותי של הצעת החוק עוד בטרם הנחתה על שולחן הכנסת.
איל ינון: בכך המשיך יושב הראש את המגמה לצמצום משמעותי של חוק ההסדרים עוד לפני הגשתו לכנסת.
איל ינון: במסגרת ההידברות מול האוצר, וכפי שמסרתי לחברי הכנסת במסמך שהופץ על ידי בפגרה, סוכם כי קרוב ל-30 נושאים שנכללו בהחלטת הממשלה, יוצאו ולא יהוו חלק מהצעת חוק ההסדרים וככל שהממשלה תבחר לקדמם, הם יובאו בהליכי חקיקה רגילים.
איל ינון: חשוב לציין כי גם אחרי שהוצאנו נושאים לא מעטים מההצעה, והוסכם על פיצולם המהותי של מספר נושאים נוספים בוועדת הכנסת, עדיין הצעת החוק כוללת נושאים רבים, בהם גם רפורמות מורכבות.
איל ינון: היות והקריאה השנייה והשלישית מתוכננת להתקיים בשבוע של ה-18 בדצמבר (שכן השבוע האחרון של דצמבר נופל השנה בחנוכה), עומד לרשות הוועדות לוח זמנים קצר ביותר של כחודש ימים ברוטו, ועליהן לסיים את הדיונים וההצבעות עד ה-8 בדצמבר, וזאת כדי לאפשר ללשכה המשפטית להכין את ההצעה להנחה בזמן.
איל ינון: מסיבה זו על יושבי ראש הוועדות לתעדף את הנושאים השונים שיועברו אליהם ולבחון לקראת תום התקופה האם יש מקום לפצל נושאים שהדיון בהם לא מוצה להליך חקיקה רגיל.
איל ינון: בכל מקרה, על יושבי ראש הוועדות להקפיד על כך שלוח הזמנים הקצר והדוחק לא יפגע באופן חמור בתקינות הליכי החקיקה.
איל ינון: לבסוף, ברצוני להתייחס לשני תרחישים אפשריים הנוגעים להליך החקיקה שלפנינו, שנשאלתי עליהם בימים האחרונים: האחד - מה קורה במידה שוועדה שהועבר אליה נושא מתוך הצעת חוק ההסדרים, לא מסיימת את הדיון בו עד למועד שתקציב המדינה והצעת חוק ההסדרים מובאים לאישור הכנסת בקריאה השנייה והשלישית?
איל ינון: אפשרות אחת היא שהוועדה תפצל את הנושא ותשאירו על שולחנה להמשך חקיקה בהליך רגיל.
איל ינון: אם הוועדה תבחר שלא לפצל את הנושא, הנושא יוסר מסדר יומה של הוועדה ושל הכנסת וככל שהממשלה תהיה מעוניינת לקדמו, יהיה עליה להניחו מחדש על שולחן הכנסת ולהתחיל את הליך החקיקה מראשיתו.
איל ינון: התרחיש השני - מה קורה במצב שבו נושא מסוים מעוכב בוועדת הכנסת ולא יוחלט על ניתובו לאחת הוועדות?
איל ינון: אם ועדת הכנסת לא תחליט על ניתוב הנושא באחת מישיבותיה הקרובות, התוצאה תהיה שגם הוא לא יובא כחלק מחוק ההסדרים לקריאה השנייה והשלישית, וקידומו בעתיד יהיה כרוך בהנחתו מחדש על שולחן הכנסת.
איל ינון: מובן כי בישיבה זו לא נדרשת ועדת הכנסת לרדת לעומקם של ההסדרים המוצעים בהצעת החוק, ובהתאם לכך גם הסקירה התמציתית המונחת בפניכם, אין בה כדי למצות את מלוא הפרטים הנוגעים לכל נושא ונושא, והיא אינה כוללת את הערות הלשכה המשפטית לגופם של הנושאים, שיפורטו כמקובל במהלך הדיונים בוועדות.
יואב קיש: נתחיל את הדיון, החוברת נמצאת לפניכם.
יואב קיש: אנחנו מדברים כרגע על סעיף 1 – מטרת החוק.
יואב קיש: ההמלצה של היועץ המשפטי זו ועדת כספים.
יואב קיש: ממשיכים הלאה.
יואב קיש: סעיפים 2 ו-3 - תיקון פקודת הרוקחים, הסדרת ענף התמרוקים.
יואב קיש: המלצת היועץ המשפטי זו ועדת העבודה הרווחה והבריאות.
יואב קיש: יש התייחסות?
יואב קיש: סעיף 4 לנוסח הכחול, מספר נושא 3 - חוק איגודי ערים.
יואב קיש: אשכול רשויות מקומיות.
יואב קיש: ההמלצה היא לוועדת הפנים והגנת הסביבה.
יואב קיש: יש התייחסויות?
יואב קיש: נעצור את הדיון להצבעות במליאה.
יואב קיש: חמש דקות אחרי ההצבעה הוועדה מתחדשת.
יואב קיש: אני מחדש את הדיון.
יואב קיש: חבר הכנסת שטרן בבקשה.
אלעזר שטרן: אני רוצה ברשותך לחזור לנושא של הסדרת ענף התמרוקים.
אלעזר שטרן: ניסיתי לקרוא את מה שכתוב, איך זה תורם לתקציב או לקביעה?
<איתי טנקין: איתי טנקין מאגף תקציבים משרד האוצר.
<איתי טנקין: כמו שאמר היועץ המשפטי, החוק מורכב משני חוקים: חוק ההתייעלות הכלכלית וחוק ההסדרים שמדובר בו ברפורמות, לא בנושאים שמשפיעים פרופר על תקציב, אלא נושאים שקשורים למדיניות הכלכלית הרחבה של הממשלה.
<איתי טנקין: הנושא הזה קשור להורדת יוקר המחיה ולכן הוא מובא כחלק מהמדיניות הכלכלית של הממשלה שמוגשת לצד חוק התקציב וחוק ההתייעלות.
יואב קיש: תסביר למה זה קשור ליוקר המחייה?
יואב קיש: נשאל ספציפית איך קשור נושא התמרוקים.
אלעזר שטרן: אני רואה שאתם רק מגבילים יותר, אתם לא פותחים פה תחרות.
<איתי טנקין: אנחנו עושים הקלות על ייבוא כדי לאפשר יותר הכנסה.
אלעזר שטרן: אני הבנתי, אבל אני לא רואה את זה בניסוח.
<איתי טנקין: אני לא הצוות שמלווה באופן אישי את החוק הזה, אבל החוק בסופו של דבר בא כדי לעודד ייבוא.
אלעזר שטרן: תסתכל על מה שכתוב, על המילים ותגיד האם בכך ניתן להבין שיש פה רמז להגברת הייבוא, ליצירת תחרות?
<איתי טנקין: התקציר שמובא בפניכם הוא תקציר שנערך על-ידי - - -
יואב קיש: אז עזוב את מה שכתוב, תסביר לי אתה, תקריא לי מהסעיף הכחול אם אתה רוצה.
יואב קיש: זו שאלה טובה ואני מבקש שתתייחס אליה.
<איתי טנקין: אני מבקש חמש דקות להחזיר תשובה.
יואב קיש: אז התשובה היא שאתה לא יודע ואתה בודק וחוזר אלינו.
יואב קיש: אני רוצה להמשיך.
רועי פולקמן: אני יכול לענות על זה.
יואב קיש: אתה לא נציג האוצר.
יואב קיש: אני מעדיף שנציג האוצר יענה על זה.
יואב קיש: דברנו על אשכול רשויות מקומיות.
יואב קיש: חוק איגודי ערים, נושא קלאסי לוועדת פנים והגנת הסביבה.
יואב קיש: אני חוזר, כל מה שלא הגדרנו שעליו יהיה פיצול והגדרנו ועדה, הכוונה נשאר בחוק ההסדרים ומיועד לוועדה הספציפית שאנחנו מקריאים אותה.
יואב קיש: זו הכוונה וזה יהיה לכל אורך הדיון.
יואב קיש: מה שאנחנו רוצים שיהיה פיצול מהותי מחוק ההסדרים, נגיד את זה ונתייחס לזה באופן ספציפי.
יואב קיש: נעבור על הרשימה לדיון ואחרי שנסיים את כל הרשימה נתחיל בתהליך ההצבעות.
מיקי לוי: רציתי להעלות את עניין ענף התמרוקים.
יואב קיש: חבר הכנסת שטרן כבר שאל על זה, מה התועלת בדבר הזה שמביאים בפנינו, התשובה מהאוצר תגיע עוד כמה דקות אחרי בירור.
יואב קיש: הבנתי שמבחינת הצבעות, השר הולך למשוך ואנחנו נקבל הנחיה מתי לבוא כדי להצביע.
יואב קיש: נושא 4, סעיף 5 בנוסח הכחול – פקודת התעבורה – שירות מוניות שיתופיות לוועדת הכלכלה.
יואב קיש: אם אין התייחסויות אני ממשיך.
יואב קיש: נושא 5, סעיף 6 בנוסח הכחול – חוק הגז בטיחות ורישוי – חיבור מפעלי תעשייה לרשת הגז הטבעי, לוועדת הכלכלה.
יואב קיש: נושא 6, סעיפים 7-10 – חוק ההסדרים במשק המדינה וחוק המקרקעין.
יואב קיש: חוק המקרקעין, חוק בתי המשפט לעניינים מנהלתיים – קידום תחרות בתחום הגז הביתי, לוועדת הכלכלה.
יואב קיש: התייחסויות?
יואב קיש: נושא 7, סעיפים 11-13 בנוסח הכחול – חוק רישוי עסקים, חוק התכנון והבניה – הפרטת הליך רישוי עסקים למכוני בקרה פרטיים, לוועדת הפנים והגנת הסביבה.
מנואל טרכטנברג: למה לוועדת פנים והגנת הסביבה?
מנואל טרכטנברג: הרי זה נושא כלכלי.
מנואל טרכטנברג: יש פה אלמנט של הפרטה של שירות ציבורי ולכן נראה שוועדת הפנים זה לא המקום הנכון.
יצחק וקנין: רישוי עסקים זה בוועדת הפנים.
מנואל טרכטנברג: אבל מדובר על ההפרטה.
יואב קיש: נשמע קודם את ההמלצות של הייעוץ המשפטי של הכנסת ואחרי זה נשמע עוד התייחסויות.
איל ינון: חוק רישוי עסקים חוקק ומתוקן במהלך השנים בוועדת הפנים.
איל ינון: הנושא של הפרטה הוא לא נושא ייחודי לוועדת הכלכלה אלא תלוי בהתאם לנושא שבו מדובר.
איל ינון: יש לפעמים הפרטה בתחום הבריאות, זה הולך לוועדת העבודה הרווחה והבריאות.
איל ינון: הפרטה בתחומים שנוגעים לנושאים של ועדת כספים.
איל ינון: הייתה הפרטה של בתי הסוהר שנדונה בוועדת הפנים והגנת הסביבה, שעוסקת בפיקוח על שירות בתי הסוהר.
איל ינון: לכן הפרטה כשלעצמה לא נחשבת נושא, היא נושא רוחבי שחוצה את כל הועדות.
יואב קיש: התשובה מקובלת עליך?
מנואל טרכטנברג: זה מקובל אבל אני חושב צריך לתת את הדעת לעתיד, כי בסוף, בגלל הפיצולים האלה, לאו דווקא בהקשר של חוק ההסדרים, אנחנו מאבדים את התמונה הגדולה באשר לתהליכי הפרטה כשלעצמם.
יואב קיש: נושא 8, סעיפים 14-17, חוק תאגידי מים וביוב, חוק לשינוי סדרי עדיפויות לאומיים – הסדרת משק הביוב.
יואב קיש: בעיקרון החוק הזה אמור ללכת לוועדת הכלכלה.
יואב קיש: הייתה לנו בקשה לאוצר לעשות הצרכה בין החוק הזה, שמיועד לוועדת הכלכלה ולהעביר אותו לוועדת הפנים, לבין חוק אחר שאמרו ללכת לוועדת הפנים ויעבור לוועדת הכלכלה.
יואב קיש: מדובר בנושא 15 שיעבור במקום, אני אקריא אותו ואז לא נדבר עליו מאוחר יותר.
יואב קיש: בנוסח הכחול זה מס' 34 – חוק התכנון והבניה – הקלות לצורך ביצוע עבודות תשתית.
יואב קיש: זה אמור להיות בפנים והגנת הסביבה ואנחנו מעבירים את זה לוועדת הכלכלה.
יואב קיש: זו ההצרכה.
איל ינון: יש הסכמה בין ראשי הוועדות?
יואב קיש: דברתי עם שני ראשי הוועדות ולא שמעתי התנגדות מיוחדות מהם לעניין.
מנואל טרכטנברג: מבחינת יושב-ראש ועדת הכלכלה זה בסדר.
עודד פורר: למה לוועדת הכלכלה?
<יעל מבורך: בנושא של ביוב בתיקון החקיקה - - -
עודד פורר: הנושא של ביוב ברור, למה הנושא השני לכלכלה?
<יעל מבורך: דבר ראשון, רצינו לשמור על איזון בעניין.
<יעל מבורך: דבר שני, הנושא של תשתיות באופן כללי, ועדת הכלכלה עוסקת בו.
<יעל מבורך: יש לה ראיה רחבה על נושא התשתיות בכללותו ובטח על הסרת חסמים.
יואב קיש: הסיבה היא האיזון.
יואב קיש: ההחלפה נעשתה כדי לשמור על האיזון בין הוועדות.
היועץ המשפטי ל: והסיבה שמראש זה בוועדת הפנים, כיוון שזה תיקון לחוק התכנון והבניה שתמיד נדון בוועדת הפנים, לכן בהמלצות שלנו זה מופיע כך.
יואב קיש: כרגע סיכמנו, זה עוד יבוא להצבעה, שהסדרת משק הביוב הולך לוועדת הפנים, בניגוד להמלצה של ועדת הכלכלה, ונושא 15- הקלות לצורך עבודות תשתית, במקום לוועדת פנים והגנת הסביבה, יעבור לוועדת הכלכלה.
יואב קיש: אני חוזר לפרק ח'- פרק התקשורת.
משה גפני: כל הפרק הולך לכלכלה.
יואב קיש: אני הולך יחד עם דעתו של חבר הכנסת גפני כדי לייעל את העניין.
יואב קיש: האם יש התייחסות לנושאים 9-12 כולל, המכוונים לוועדת כלכלה?
יואב קיש: אני רק אומר על נושא שיעלה בוועדת הכלכלה וצריך לשים אליו לב, נושא עידן פלוס, יש לא מעט נושאים מאוד רגישים, חלקם קשורים לזכויות יוצרים, בעיקר יוצרים בין-לאומיים.
יואב קיש: אסור שנמצא את עצמנו מפרים חוק בעניין של שמירה על זכויות יוצרים וזה חייב לבוא לידי ביטוי בוועדה.
יואב קיש: דברתי על זה עם היושב-ראש.
יואב קיש: אותו דבר בנושא התשלומים שאמורים להיות לערוצי עידן פלוס.
יואב קיש: כמובן שחייבים את התוכן, אבל הנושא הכספי הוא נושא אחר והוא יעלה בוועדה.
יואב קיש: העברנו לוועדת הכלכלה.
יואב קיש: עוברים לפרק ט' - הגברת התחרות באשראי קימעונאי.
יואב קיש: נושא 13, חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים – אגודות אשרי.
יואב קיש: המלצת היועץ המשפטים היא להעביר לוועדת כספים והאוצר מבקש לרפורמות.
יואב קיש: לדעתי מבחינת העומס שיש על ועדת כספים - - -
משה גפני: אין עומס.
יואב קיש: יהיו שלושה סעיפים לרפורמות בכל ה-50 סעיפים, כך שלא שמנסים לעקור מתוכן ועדה כזו או אחרת.
משה גפני: אפשר לדלג על זה ולתת לי לחשוב?
יואב קיש: אני לעובר לסעיפים 13 ו-14, אלה הסעיפים שהאוצר רוצה להעביר לוועדת הרפורמות.
יואב קיש: הנפקת כרטיסי אשראי שלא על-ידי תאגיד בנקאי.
יואב קיש: בבקשה יעל.
<יעל מבורך: שני הנושאים האלה הם המשך של מספר תיקוני חקיקה שנעשו בתקופה האחרונה, שנדונו בוועדת רפורמות.
<יעל מבורך: אחד נוגע ל"חוק בריס" והסדרת השירותים החוץ בנקאיים.
<יעל מבורך: פה באופן ספציפי מוצע שגופים חוץ בנקאיים יוכלו להנפיק אשראי גם על-גבי כרטיס אשראי.
<יעל מבורך: זה לגבי סעיף 14.
<יעל מבורך: לגבי סעיף 13, ועדת הרפורמות אישרה את תיקון החקיקה שמקים את רשות שוק ההון ונותן לה סמכויות שנוגעות בין היתר גם לאגודות אשראי, לכן, מתוך המשך תיקוני החקיקה שכבר נעשו, אנחנו חשובים שנכון שהוועדה הזו תטפל בזה.
יואב קיש: אני מצטרף לדעת אוצר בעניין הזה, אני חושב שזה המלך הנכון.
יואב קיש: חבר הכנסת גפני, אם אתה חושב שאתה רוצה להתנגד, אז עכשיו, כדי שבסוף נוכל ללכת להצבעות.
יצחק וקנין: יש לי פשרה, ועדת האתיקה.
אלעזר שטרן: רציתי לשאול למה ישוב סכסוכים זה עניין כלכלי?
אלעזר שטרן: מה הקשר?
איל ינון: מדובר על תשתיות.
איל ינון: אם אני מבין נכון והאוצר יתקן אותי אם אני טועה, יש טענה שבפרויקטים גדולים של תשתיות, שמעורבים גופים גדולים שונים בתחום התשתיות נוצרים עיכובים רבים בגלל סכסוכים שיש ביניהם.
איל ינון: סכסוכים בין גופי התשתית השונים.
איל ינון: אתה שואל למה זה בוועדת הכלכלה ולא בוועדת חוקה?
אלעזר שטרן: זה לא משנה מה המהות.
אלעזר שטרן: אני מבין למה רוצים בחוק ההסדרים להגניס חוק לפתרון מהיר של סכסוכים כאלה.
היועץ המשפטי ל: זה לא ישוב סכסוכים במובן המשפטי, במובן של בתי משפט.
רועי פולקמן: זה קריטי כי זה תוקע את היכולת שלנו לקדם פרויקטים, כמו למשל חיבור מפעלים לגז טבעי.
רועי פולקמן: לכן כל הסיפור של תשתיות תוקע את הפיתוח הכלכלי.
מנואל טרכטנברג: זו הסדרה בין רגולטורים, לא בין תביעות פרטיות.
יואב קיש: נקרא לזה ישוב חילוקי דעות בין רגולטורים.
<אסי מסינג: זה לא בין רגולטורים זה בין ספקים ובין מקימי תשתית.
<אסי מסינג: תיקון דומה נעשה בסבב הקודם ב-2015-2016 וגם הוא נדון בוועדת הכלכלה במסגרת כל מה שקשור לגז טבעי.
<אסי מסינג: זה המיקום של טיפול בתשתיות.