GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יגאל גואטה: אבל שנייה, יואב, לא קיבלתי באמת תשובה לשאלה ששאלתי.
<אלידור בליטנר: גם משרד המשפטים, כאמור, רוצה להתייחס.
יואב קיש: כן, תן להם להתייחס.
יואב קיש: נמשיך את הדיון אחרי הרוויזיה.
שלי יחימוביץ': כמה זמן אתה נותן לנו?
יגאל גואטה: שאלתי אם יושב-ראש האופוזיציה או הכנסת, יכול להחליף כאוות נפשו נציגים.
<אתי בנדלר: אחרי שהוא מינה?
יגאל גואטה: את יכולה גם להגיד שלא נדרשתם לעניין הזה.
יגאל גואטה: או שיושב-ראש אחר.
יואב קיש: לא נדרשנו לעניין הזה.
יואב קיש: מה מצב ההחלפה?
<אתי בנדלר: תראה, כפי ששר יכול להחליף.
<אתי בנדלר: לא מדיחים בדרך כלל חבר מועצה - - -
יגאל גואטה: אבל הוא יכול.
<אתי בנדלר: לא בדקתי את זה.
<אתי בנדלר: אני מוכנה לבדוק בתקנות, אם יש הוראות בקשר להחלפת חברי מועצה.
יואב קיש: משרד המשפטים, בקצרה.
יגאל גואטה: לא, אם יש יושב-ראש אופוזיציה חדש.
<אתי בנדלר: אה, אם יושב-ראש האופוזיציה – לא.
יגאל גואטה: מה לא?
<אתי בנדלר: בדיוק כפי שאם שר מתחלף, אז לא ממנים מחדש ברגע שמונה חבר מועצה.
יגאל גואטה: אז אני שואל שאלה ברורה: אם יושב-ראש הכנסת או יושב-ראש האופוזיציה - - -
<אתי בנדלר: אחרי שהם מונו לא מחליפים - - -
יגאל גואטה: לא מחליפים עד סוף הקדנציה?
שולי מועלם-רפאלי: גם את המינוי של טוענת רבנית בוועדה למינוי דיינים לא החליפו עם השרה.
יואב קיש: כן, משרד המשפטים.
<אלידור בליטנר: עוד לפני שאני מתייחסת לסוגיית ההרחקה מהדרג הפוליטי, אני חושבת שהשאלה שצריכה להישאל כאן היא האם אומנם, לצורך הפיקוח וההסדרה השוטפים על הפעילות של ערוץ הכנסת, יש צורך במומחיות בעבודה פרלמנטרית ובנציגים מטעם הכנסת?
<אלידור בליטנר: זה כמו ש"קשת" ו"רשת" יעלו טענה, שברשות השנייה צריכים לשבת נציגים מטעמם, כי הרגולטור לא מבין דיו בהפקות מקור - - -
<אלידור בליטנר: רגע, לא סיימתי.
שולי מועלם-רפאלי: יואב, לא מכובד, תן לה לדבר.
שלי יחימוביץ': חכי שנייה, הוא לא שומע.
יואב קיש: שומע, שומע.
יואב קיש: דברי, אל תעצרי אותה.
<אלידור בליטנר: התפקיד של המועצה היא הרגולציה המקצועית של השידורים.
<אלידור בליטנר: בזה היא מביאה את גוף הידע ואת המומחיות שלה.
<אלידור בליטנר: וידע וניסיון בעבודה פרלמנטרית לא נחוצים לאור התכליות האלה.
<אלידור בליטנר: עכשיו, כאמור, לכנסת יש תפקיד נכבד בהתוויית המדיניות של ערוץ הכנסת.
<אלידור בליטנר: היא קובעת את המדיניות בתקנות, המועצה לא יכולה לקבעו את הכללים מבלי להתייעץ עם צוות התיאום של הכנסת, צוות התיאום של הכנסת – חובה להתייעץ אתו בגיבוש המכרז.
<אלידור בליטנר: לכנסת יש כאן תפקיד מרכזי.
<אלידור בליטנר: אם כבר, הייתי הולכת לחלופה כזאת, לחיזוק הסמכויות של הכנסת.
יואב קיש: רק שנייה, סליחה שאני עוצר אותך.
יואב קיש: אלעזר שטרן היה צריך להיות פה לפני – איפה הוא?
יואב קיש: פה.
יואב קיש: בבקשה, תמשיכי.
יואב קיש: רק לסיים בבקשה, בסדר?
שלי יחימוביץ': אני חושבת שזה מאוד לא מכבד.
<אלידור בליטנר: אם כבר, הייתי הולכת לכיוון של חיזוק הסמכויות של הכנסת דרך התקנות.
<אלידור בליטנר: תרחיבו את הסמכויות של הכנסת בקביעת התקנות שמתוות את המדיניות.
<אלידור בליטנר: אני לא חושבת שהדרך הנכונה לעשות את זה היא דרך מינויים.
<אלידור בליטנר: וכאן אני מגיעה לסוגיית ההרחקה - - -
יואב קיש: לא, אנחנו צריכים לעצור.
יואב קיש: נמשיך אחר כך.
<אלידור בליטנר: בבקשה, עוד חצי דקה.
שלי יחימוביץ': אולי עדיף שתגידי את זה אחר כך, כי עכשיו - - -
יואב קיש: נכון, חבל.
יואב קיש: חבל.
<אלידור בליטנר: אני ממש חצי דקה לסיום.
יואב קיש: טוב, חצי דקה, נו.
יואב קיש: תסיימי.
<אלידור בליטנר: יש כאן מינויים של נציגים מטעם יו"ר הכנסת ויו"ר האופוזיציה כנציגים של גושים מפלגתיים.
<אלידור בליטנר: ולכן זה מה שמעלה את החשש להכנסה של שיקולים פוליטיים לתוך הרגולציה של השידורים.
<אלידור בליטנר: בעצם יש כאן מצב שאנחנו מכניסים נציגים של הגורמים שהם מושאי הסיקור והביקורת של ערוץ הכנסת.
דוד ביטן: איזה ביקורת?
<אלידור בליטנר: ועכשיו, גם לפי חוק התקשורת, מי שממנה את הנציגים האלה זה שר התקשורת, או הממשלה בהמלצת שר התקשורת.
<אלידור בליטנר: אבל בימים אלו ממש נדונה בוועדת הכלכלה הצעת חוק ברית המועצות.
<אלידור בליטנר: ההצעה הזאת מבקשת לקבוע מנגנונים חדשניים בהקשר הזה.
דוד ביטן: מה זה חדשניים?
יואב קיש: טוב, אמרת 30 שניות ואת לא עומדת במילה שלך.
<אלידור בליטנר: אשמח להשלים.
יואב קיש: אז אחרי זה נשלים.
<אלידור בליטנר: למשל - - -
יואב קיש: סליחה, לא, אני חייב לסיים.
יואב קיש: יש פה אנשים - - -
<אלידור בליטנר: למשל ועדת איתור עצמאית.
יואב קיש: לא, סליחה, נשלים אחר כך.
שלי יחימוביץ': יותר נכון שתשלימי אחר כך.
דוד ביטן: הפעם ישיבת ועדת הכנסת לא מתייחסת לתקנונים ולחוק הכנסת, דברים מהסוג הזה, אלא עשינו שינוי מכיוון שיש הרבה הצעות לסדר בנושאים חשובים ולצערי ועדות הכנסת יותר עוסקות בחוקים ופחות בנושאים האלה.
דוד ביטן: לכן הגעתי לסיכום עם היועץ המשפטי של הכנסת שוועדת הכנסת תוכל למשוך הצעות לסדר בנושאים שונים, בהסכמת יושב ראש הוועדה שהנושא בתחום עיסוקו.
דוד ביטן: הפעם הזאת הגענו לסיכום עם יושב ראש ועדת העבודה והרווחה להעביר הצעות לסדר שבתחום סמכותו, נושאים חשובים שלצערי הרב נדחקו הצידה למרות הזמן שעבר.
דוד ביטן: אני מתחיל בהצעה השנייה שבסדר היום בנושא מחדל הטיפול בקשישים בבתי אבות, מחסור חריף במטפלים סיעודיים, שהגיש חבר הכנסת רועי פולקמן.
דוד ביטן: גם בתי האבות פנו אלי בעניין הזה ולכן העברתי את ההצעה הזאת לדיון כאן.
רועי פולקמן: בוקר טוב אדוני היושב ראש, חברים.
רועי פולקמן: האמת שהנחתם את הנייר לפנינו ואפשר להכיר מעט את הנתונים.
רועי פולקמן: אני אחזור על הדברים אבל אתם תדגישו את הדברים הרלוונטיים.
רועי פולקמן: הסוגיה שנתגלתה – ולדעתי לפני שבועיים גם הייתה על זה כתבה גדולה בערוץ 2, על המחסור בעובדים – מראה שאנחנו מדברים על כחמישים אלף מטפלים זרים בזקנים בכל רחבי הארץ, אבל בבתי האבות, אם המספר הוא נכון אנחנו מדברים 27 אלף זקנים סיעודיים.
רועי פולקמן: מי כאן נציג בתי האבות?
רועי פולקמן: האם המספר נכון?
<רון עוזרי: 27 אלף דיירים במחלקות סיעודיות.
רועי פולקמן: כמה בכלל יש בבתי אבות בישראל?
<קריאה: במשרד הרווחה יש 7,500.
רועי פולקמן: אנחנו מדברים על כ-27 אלף זקנים סיעודיים שנמצאים בבתי אבות ובניגוד למצב בו הקשיש צריך עזרה בביתו, לבתי האבות לא נתנו היתרים להביא עובדים זרים לסיוע והמחסור בעובדים האלה הוא גדול מאוד.
רועי פולקמן: נכון שבאופן עקרוני אנחנו בעד תעסוקה ישראלית אבל העניין הוא שהמצב היום במדינת ישראל הוא כזה שאנחנו כמעט באבטלה אפס.
רועי פולקמן: זאת אומרת, אבטלה טבעית.
רועי פולקמן: את המחסור אנחנו רואים בכל ענפי המשק, במובן הזה תודה לאל שמצב האבטלה היום במדינת ישראל שואף לאפס וכמעט ואין אבטלה, אבל המצב הזה יוצר מצוקה בלא מעט ענפים שבאופן טבעי גם כך קשה להביא אליהם עובדים.
רועי פולקמן: אנחנו רואים את זה לאחרונה בענף הבניין, אנחנו רואים את זה גם בנושא המטפלים.
רועי פולקמן: אין ספק שתמיד העדיפות צריכה להינתן לעובדים ישראלים אבל כאשר האבטלה היא מאוד נמוכה, אני חושב שאחד הדברים שצריכים להיבחן – אנחנו נשמע את משרד הרווחה ומשרד הבריאות – בוודאי לתקופה, אולי להוראת שעה, אולי לשנה, אולי לשנתיים, אולי לשלוש שנים, לבחון את האפשרות להביא עובדים כי באמת מה שקורה, קורים כמה דברים.
רועי פולקמן: האחד, אני מבין שלעתים משאירים עובדים שאינם מתאימים.
רועי פולקמן: לאחרונה קיימנו דיון על הנושא הזה בנושא התחבורה.
רועי פולקמן: אחד הדברים המדהימים שהתגלה בוועדת הכלכלה שמקיימת עכשיו דיוני חירום בנושא הקטל בדרכים הוא שנמצאים נהגים שבאופן רגיל לא היו נותנים להם לנהוג אבל נותנים להם לנהוג כי פשוט אין נהגים ומכיוון שאין נהגים, חברות האוטובוסים מעסיקות נהגים שבאופן אחר היו אומרים להם לא בבית ספרנו.
רועי פולקמן: התמונה הזאת קיימת, ככל שאני יודע, גם בבתי האבות כאשר בגלל המחסור הכול כך חמור בעובדים, משאירים עובדים – כמובן יש הרבה מאוד עובדים מצוינים ונפלאים ואין על כך ויכוח - שבנסיבות אחרות לא היו משאירים אותם לעבוד ועושים זאת כיוון שהמצוקה היא כל כך גדולה.
רועי פולקמן: לכן אדוני היושב ראש, אני מודה לך על שאתה מקיים את הדיון הדחוף הזה.
רועי פולקמן: אני חושב שאנחנו צריכים לקרוא מכאן – כמובן משרד הרווחה צריך להוביל את זה – לבחינה מידית של מתן היתרים לעובדים זרים למחלקות סיעודיות בהיקף הנדרש.
רועי פולקמן: אני מבין שאנחנו מדברים כרגע על בין 2,000 ל-3,000 עובדים באופן מידי, כדי לראות שהדברים עובדים.
רועי פולקמן: אפשר לעשות את זה בהוראת שעה אבל אנחנו צריכים לדאוג באופן דחוף לדבר הזה.
דוד ביטן: אני מסכים עם רועי פולקמן.
דוד ביטן: כאשר מדובר בקשיש שיושב בבית, נותנים לו בלי שום בעיה עובד זר שיטפל בו.
דוד ביטן: לעומת זאת, כאשר אותו קשיש הולך לבית אבות ומטופל שם, פתאום לא ניתן לתת לו עובד שיסעד אותו.
דוד ביטן: לא חייבים לתת לכל קשיש עובד זר אחד, אבל צריך לאפשר באיזושהי מידתיות לעובדים זרים לעבוד מול הקשישים האלה מכיוון שאין היום עובדים ישראלים שיכולים לעשות את העבודה אחת, ומצד שני הקשישים זכאים לטיפול צמוד כמה שיותר.
<רון עוזרי: אני יושב ראש א.ב.א., איגוד בתי אבות ודיור מוגן בישראל.
<רון עוזרי: ב-א.ב.א.
<רון עוזרי: חברים גם בתי דיור מוגן, בתי אבות, בתי אבות לתשושים ובתי אבות סיעודיים.
<רון עוזרי: בסך הכול אנחנו מייצגים כשבעים אחוזים מהשוק.
<רון עוזרי: סך הכול כ-27 אלף דיירים חברים ב-א.ב.א. באשר לבעיה עצמה.
<רון עוזרי: פי שנאמר, במדינת ישראל יש כחמישים אלף אנשים סיעודיים שמתגוררים בביתם וטוב עשתה מדינת ישראל שכדי לדאוג להם אישרה לכל אחד לקבל אישור ורישיון להעסיק מטפל זר אישי.
<רון עוזרי: אנחנו יודעים שזה מאוד היטיב ומיטיב עם אותם אנשים מבוגרים.
<רון עוזרי: במדינת ישראל יש כ-27 אלף מאושפזים סיעודיים כאשר מתוכם 21 אלף במחלקות סיעודיות ותשושי נפש והיתר במחלקות האקוטיות יותר כמו סיעוד מורכב, מונשמים, שיקום וכדומה.
<רון עוזרי: אני בתחום 26 שנים.
<רון עוזרי: אני לא זוכר תקופה כל כך קשה כמו התקופה הזאת.
<רון עוזרי: אנחנו במחסור משווע במטפלים.
<רון עוזרי: מדובר בעבודה פיזית קשה, בעבודה נפשית קשה, מי שבא לעסוק בזה, אני מגדיר אותו כמלח הארץ.
<רון עוזרי: כתוצאה מהמחסור הזה, אנחנו נמצאים במצב בו יש עובדים שלא ראויים בכלל לעבוד בתחום אבל אנחנו מעסיקים אותם והם יודעים שאין לנו באקדח אפילו כדור אחד.
<רון עוזרי: גם אם הם ישנו בלילה או עשו דברים אחרים שאסור לעשות, הם יודעים שאני אומר להם נו, נו, נו.
<רון עוזרי: אם פיטרתי אותו, אם הגיעו מים עד נפש, אחרי חמש דקות אני מקבל טלפון מבית אבות אחר כי הוא כבר שם ושם עומדים לקבל אותו.
<רון עוזרי: אם אני אומר למנהל שהוא היה מאוד בעייתי, הוא אומר לי שהוא יקבל אותו לתקופת ניסיון כי אין לו ברירה.
<רון עוזרי: עובדים אחרים שהם ראויים וטובים, אני לא יכול חלילה לומר שכל העובדים לא טובים, אנחנו בגדר עבריינים.
<רון עוזרי: אני אומר את זה כאן ואתם יכולים לצטט אותי כי יודעים את זה וכבר ישבנו עם משרד הכלכלה.
<רון עוזרי: אנחנו נאלצים להעסיק אותם הרבה שעות מעבר למותר בחוק.
<רון עוזרי: נתקלים בפנצ'רים, פה מישהו חולה, שם מישהו נעדר.
<רון עוזרי: אנחנו ממלאים את המשבצות, את כמות השעות אנחנו ממלאים אבל הבן אדם עובד 16 שעות רצוף.
<רון עוזרי: זאת גם לא צורה.
<רון עוזרי: תארו לכם מטפל שצריך להוציא דייר מהמיטה, לרחוץ אותו, להחליף לו, להאכיל אותו וכולי, שמונה שעות ראשונות, תאמינו לי, זאת עבודת פרך.
<רון עוזרי: שמונה השעות הבאות, אני לא יודע איך להגדיר אותן.
<רון עוזרי: עלינו מוטלת האחריות לאותה מלאכת קודש ואין לנו את הכלים לעבוד.
<רון עוזרי: מה עשינו בנושא.
<רון עוזרי: לא מיד קפצנו לפתרון של עובדים זרים.
<רון עוזרי: אני אקדים בכמה מלים.
<רון עוזרי: לפני עשור ומעלה, מי שמילא את החלל הזה, מעבר לאותם ישראלים המעטים שבאים לעבוד בתחום, היו עולים חדשים ממדינות חבר העמים ומאתיופיה.
<רון עוזרי: הם היו אלה שמילאו את החלל.
<רון עוזרי: אותם אנשים, או שהם רכשו השכלה והתקדמו וזה יפה מאוד, או שאותם אנשים התבגרו.
<רון עוזרי: אין היום את הכתובת הזאת, אבל בכל זאת פרסמנו בטלוויזיה האתיופית ושילמנו עשרות אלפי שקלים על חשבון הבתים, אספנו כסף מהבתים ופרסמנו בטלוויזיה האתיופית על מנת לגייס עובדים.
<רון עוזרי: לא קיבלנו הפניות.
<רון עוזרי: ישבנו עם משרדי הממשלה, כולל משרד הכלכלה, על תכנית להכשרה, העברנו קורסים להכשרת מטפלים במגזר הערבי והבדואי.
<רון עוזרי: מתוך משאבים גדולים שהשקענו, הגיעו 16 נשים בדואיות לקורס, מתוכן ארבע התחילו לעבוד לאחר הקורס, ארבע נשרו לחלוטין כי לא יכלו לעמוד במשמרות לילה ובכל מיני מגבלות של מגזר וכולי.
<רון עוזרי: במקרים האלה מימנו על חשבוננו את ההסעות, ואלה עוד עלויות.
<רון עוזרי: פנינו למגזר הערבי בגליל וכדומה אבל גם כאן הבעיה היא הסעות ונגישות ועודף היצע.
<רון עוזרי: אני ניהלתי הרבה שנים בית אבות, הבית הכי ותיק בארץ, 17 שנים, נווה הורים, היום אני כבר לא מנהל אותו אלא מנהל את רשת נווה עמית וגם שם יש לנו מחסור גדול, אבל אם אני מדבר על לפני עשר שנים, עת ניהלתי את בית האבות, ממזרח ירושלים היו באים אנשים לעבוד.
<רון עוזרי: היום גם תושבי מזרח ירושלים לא מוכנים לעבוד.
<רון עוזרי: לא מוכנים.
<רון עוזרי: אולי יש להם תעסוקות אחרות, אני לא חושב שהם מתבטלים, אבל זאת בעיה.
<רון עוזרי: יש שינוי דרסטי.
<רון עוזרי: משרד הבריאות בסל השירותים ובסל הקוד לאשפוז סיעודי לא מתמחר אותנו במחיר גבוה, ואני מבין את זה, אני לא בא עכשיו להתווכח על הנושא הזה.
רועי פולקמן: אתה יכול להגיד מילה על הנושא של המגזר החרדי?
<רון עוזרי: פנינו להכשרה אבל אנשים לא רוצים לטפל בזקנים.
<רון עוזרי: הם מוכנים לבוא ולדבר אתם, להעביר להם חוגים, אבל את המלאכות הקשות שציינתי קודם, הם לא מוכנים ולא יכולים לבוא לעשות אותן.
דוד ביטן: מה הדרישה שלכם?
דוד ביטן: מה הבקשה שלכם?
דוד ביטן: הרי אתם לא מצפים שעל כל אחד ששוכב בבית חולים, אנחנו ניתן לו עובד זר.
דוד ביטן: מה הדרישה שלכם מהמדינה?
<רון עוזרי: מילה אחת חשובה לגבי השכר.
<רון עוזרי: פנינו לגבי תוספת של עשרים אחוזים מעל שכר המינימום ולא באו אנשים.
<רון עוזרי: כנ"ל עבודה מועדפת, לא באו חיילים.
<רון עוזרי: מה הבקשה שלנו.
<רון עוזרי: הבקשה שלנו שאותם 21 או 27 אלף אנשים, אם אני לוקח גם את האקוטיים, לא יאשרו עובד אחד על אחד.
<רון עוזרי: אנחנו מבקשים בשלב ראשון 2,000-2,500, כאשר בתקרה רוצים להגיע ל-5,000 עובדים, עבור כל אותם 27 אלף אנשים.
<רון עוזרי: לא 27 אלף עובדים אחד לאחד אלא עובדים שיעבדו במשמרות משולבים עם העובדים הקיימים, עובדים שיקבלו שכר ויעבדו לפי חוקי מדינת ישראל.
<רון עוזרי: חברים, אנחנו במצוקה, אנחנו נופלים מהרגליים.
דוד ביטן: אתה תיתן להם מגורים בבתי האבות?
דוד ביטן: איפה הם יגורו?
דוד ביטן: הרי עובד זר מתגורר בבית המעסיק.
דוד ביטן: עובד זר שמגיע, בדרך כלל ישן בבית המעסיק.
<רון עוזרי: יש לזה פתרון.
<רון עוזרי: ראשית, לא תמיד הוא בבית.
<רון עוזרי: שנית, אם הבעיה תהיה לינה, נפתור אותה.
<רון עוזרי: בדרך כלל מי שמייבא כמובן באופן חוקי את העובדים האלה, ברישיונות של המדינה, הוא נותן גם סל פתרון למגורים.
דוד ביטן: אבל אתם הולכים לייבא.
דוד ביטן: אתם צריכים לתת את הסל הזה.
<רון עוזרי: אם אנחנו יכולים לייבא באופן אישי, נדאג ללינה, ואם תהיה חברה שתייבא, היא תדאג ללינה.
<רון עוזרי: זאת לא הבעיה.
<רון עוזרי: הכול יהיה מסודר, חוקי, במחירים ריאליים.
דוד ביטן: אחמד, גם אתה הגשת את ההצעה לדיון.
דוד ביטן: אתה רוצה להתייחס עכשיו או אחר כך?
אחמד טיבי: בהמשך.
דב חנין: אני רוצה להודות לך לא רק על רשות הדיבור אלא גם על כך שאתה מכנס את ועדת הכנסת שהיא ראשונה בין שוות בוועדות הכנסת לדיון בסוגיה שהיא מאוד מאוד רוחבית, ואנחנו כרגע התחלנו בזווית אחת.
דוד ביטן: אמרתי שהגעתי לסיכום עם היועץ המשפטי של הכנסת.
דוד ביטן: מכיוון שהרבה מאוד הצעות לסדר לא מטופלות, אנחנו נוכל, בהסכמת יושב ראש הוועדה שם הנושא היה צריך להידון, לדון בהצעות שאנחנו כן מוכנים לטפל בהן.
דוד ביטן: זאת ההתחלה.
דב חנין: אני חושב שזאת דוגמה מצוינת לנושא שבאמת נושא רוחבי עם משמעות מאוד גדולה.
דב חנין: באמת משקלה המיוחד של ועדת הכנסת אולי דרוש כדי לקדם כאן שינוי.
דב חנין: אדוני היושב ראש, אני חושב שכל הסוגיה של הטיפול הסיעודי במדינת ישראל היא סוגיה מוזנחת.
דב חנין: היא סוגיה מוזנחת בסוג של חצר אחורית.
דב חנין: אומרים שאצל האסקימואים שולחים את הזקנים לקרח, אצלנו לא שולחים אותם לקרח, גם מזג האוויר אצלנו הוא מצוין, אבל שולחים אותם לאיזשהו מקום ומתעלמים ממה שקורה.
דב חנין: מה שקורה בבתי האבות, זאת דוגמה.
דב חנין: נוח לחברה הישראלית לעצום את העין ולא לטפל בדברים.
דב חנין: אנחנו חייבים לייצר בנושא הזה שינוי מאוד מאוד רוחבי ומאוד כולל.
דב חנין: בתי האבות הם רק חלק מהפאזל.
דב חנין: השינוי הזה, אדוני היושב ראש, חייב להתחיל מזה שהמדינה תיקח על עצמה את הביטוח הסיעודי.
דב חנין: ביטוח סיעודי אוניברסלי במסגרת ביטוח הבריאות הממלכתי.
דב חנין: שר הבריאות, הרב ליצמן, תומך ברעיון הזה.
<רון עוזרי: גם אנחנו.
דב חנין: אני מבין שגם במשרד האוצר יש תמיכה וכך גם בקואליציה.
דב חנין: אני אומר לך אדוני היושב ראש, שאם אנחנו לא נקדם את הנושא הזה במלוא התנופה, הרצון הטוב שקיים היום יתבזבז ואנחנו לא נעשה את השינוי הדרוש.
דב חנין: בעלות מאוד קטנה של תוספת לביטוח הרפואי שכולנו משלמים, אפשר לחסוך לציבור הישראלי כסף גדול מאוד בהוצאות על ביטוח סיעודי פרטי ואפשר לממן את המערכת הזאת בצורה הרבה יותר סבירה אוניברסלית וכוללת.
דב חנין: לעניין המטפלים.
דב חנין: אני נוטה קודם כל להעדיף ככל הניתן מטפלים ישראלים ולבחון באופן נקודתי היכן החוליות הבעייתיות.
דוד ביטן: שמעת שיש בעיה.
דב חנין: אני אומר לכם מתוך היכרות – אולי גם חבר הכנסת טיבי יתייחס לזה – שבציבור הערבי יש נשים שרוצות לעבוד, צריכות לעבוד, לא יכולות לצאת לעבוד במקרים רבים כי אין תחבורה ציבורית, אין דרך להגיע, דיברת על הסעות.
דב חנין: אם אנחנו נבטיח לנשים דרך להגיע - - -
רועי פולקמן: נאמר שזה נעשה ולקורס הגיעו 16 נשים.
<רון עוזרי: ב-8:00 בערב חייבות ללכת.
רועי פולקמן: הבעיה היא השעות.
רועי פולקמן: גם עם הנשים החרדיות וגם עם הנשים הערביות, בגלל שאופי העבודה דורש הרבה משמרות, סופי שבוע ולילות, הן לא מגיעות כי זה לא מתאים לנשים שיש להן משפחה.
דב חנין: אני מכיר מטפלות ומטפלים סיעודיים שיש להם משפחה.
דב חנין: נכון, המשמרות הן מאוד מסובכות, אבל בסדר, יש משמרות.
דב חנין: יש מי שמתאים לו משמרת בוקר ויש מי שמתאים לו משמרת ערב.
דב חנין: אם אנחנו ניתן תנאים יותר טובים למי שנשאר במשמרת ערב, שוב, לסיפור הזה יש עלויות.
דוד ביטן: אתה מתייחס לעניין של זמן.
דוד ביטן: יכול להיות שכמו שאמר רועי פולקמן, נעשה את זה כפתרון זמני, את הנושא של העובדים הזרים ולאט לאט נכשיר עובדים מכל מיני מגזרים כדי שיחליפו אותם.
דוד ביטן: כרגע יש בעיה עכשווית וכרגע לא נוכל לפתור את הבעיה באמצעות עובדים ישראלים.
דב חנין: העובדים הזרים, זו סוגיה חברתית מאוד מורכבת.
דב חנין: אני לא מתנגד אבל אני אומר שאנחנו לפעמים מייבאים עובדים זרים מתוך רצון שהם יטפלו בקשישים שלנו, בחקלאות שלנו, בבנייה שלנו, ואחר כך מתפלאים שהאנשים האלה הם גם בני אדם, הם מקימים משפחות ופתאום אנחנו רואים שבעצם נוצרה לנו מציאות שאולי לא תכננו אותה.
דב חנין: אני אומר שלעתים אין ברירה וצריך עובדים זרים, אבל צריך בנושא הזה להתנהל מאוד מאוד בזהירות.
דב חנין: אני רוצה להגיד עוד דבר בהקשר הזה.
דב חנין: היום יש במדינת ישראל עשרות אלפי אנשים שנמצאים ללא מעמד מוסדר עד הסוף.
דב חנין: אני מתכוון לכל מבקשי המקלט, המסתננים, אנשים שהגיעו לכאן לא בתכנון של מדינת ישראל.
דב חנין: האנשים האלה, כרגע המדינה מנסה חלק מהם להחזיר למקומות המוצא וחלק מהם אולי להכניס למתקני כליאה וכל מיני דברים מן הסוג הזה, אבל עדיין עשרות אלפי אנשים שמסתובבים ברחובות ואין להם מה לעשות.
דב חנין: אני אומר שאם אנחנו ניתן לאנשים האלה סוג של הכשרה באופן זמני אפילו, כל עוד המצב שלהם לא מאפשר להחזיר אותם לארצות המוצא שלהם.
דב חנין: ניתן להם סוג של הכשרה במקום לייבא אנשים חדשים, יש לך אנשים שכבר נמצאים בארץ ואתה לא צריך את כל עלויות הייבוא.
יואב קיש: זאת לא כוונת הדיון אבל ברור שנושא העובדים הזרים כרוך בנושא הזה.
יואב קיש: אני חושב שיש הבדל מאוד משמעותי בין עובד זר שמגיע בצורה מוסדרת עם רישיון והוא יודע מלכתחילה שיש לו אופק שירות של חמש שנים.
דוד ביטן: זה קורה גם היום בבתים הפרטיים.
יואב קיש: יש מדינות שהאופי התרבותי שלהן מאפשר את זה.
יואב קיש: כולנו יודעים להגיד שבפיליפינים יש משהו מיוחד בתרבות.
דוד ביטן: גם הנפאלים.
יואב קיש: שם זה פחות.
יואב קיש: בפיליפינים יש משהו מיוחד בתרבות וזאת תרבות שמטפחת את העניין הזה של טיפול באדם המבוגר.
יואב קיש: לכן לבוא ולהצמיד איזושהי בעיה לבעיה, אני לא חושב שיש קשר.
יואב קיש: סליחה, זו דעתי ואני אומר לך שוב שאני חושב שיש בעיה קשה עם המסתננים שצריך לטפל בה ובעניין הזה של הטיפול אנחנו מסכימים ואולי לא על דרך הטיפול.
יואב קיש: אני חושב שזאת תהיה טעות גסה וקשה אם אנחנו ננסה לערבב את שני הדברים ביחד.
דוד ביטן: לפני שאני מאפשר למשרד הרווחה, אתה רוצה לומר משהו?
אחמד טיבי: הערה קצרה כי עמיתי היטיבו להציג את הנושא.
אחמד טיבי: אני רוצה להודות לך, אדוני היושב ראש, על עצם היוזמה לקיים דיון בנושאים האלה או בהצעות לסדר היום שהיו אמורות להישאר בקנה לזמן ארוך ואתה יזמת את הדיון כאן בוועדת הכנסת.
אחמד טיבי: אני חושב שזאת יוזמה ברוכה ולכן תודה רבה.
אחמד טיבי: לאחרונה אני נפגשתי עם מספר מטפלים מהישובים הערביים שמעלים קושי חדש מבחינתם, לשים איזו מכונה כדי לומר מתי נכנסים ומתי יוצאים בזמן, משהו אלקטרוני חדש.
אחמד טיבי: אני רוצה להבין יותר כי אני לא מבין מה הדרישה ומה עומד מאחוריה, כי בכל זאת מטפלים סיעודיים, אלה אנשים שבאים גם רבע שעה לפני הזמן, עשר דקות אחרי הזמן, ולכן זה יקשה על האנשים.
אחמד טיבי: הנקודה השנייה היא שחייבים, בשל המחסור הזה, להכשיר אנשים בצורה מהירה ביותר כדי למלא את המחסור החמור שקיים בכל הארץ, גם בקרב החברה היהודית וגם בקרב החברה הערבית.
דוד ביטן: משרד הרווחה.
<גלית מבורך: אני חושבת שאולי כדאי שמשרד הבריאות יתייחס לפני משרד הרווחה.
<צפרירה הלל דיאמנט: בוקר טוב.
<צפרירה הלל דיאמנט: אני אחות אחראית באגף לגריאטריה במשרד הבריאות.
<צפרירה הלל דיאמנט: אני סוברת שהפתרון שהוצע על ידי א.ב.א.
<צפרירה הלל דיאמנט: הוא אחד הפתרונות האפשריים וזה פתרון שהוא ישים והמשרד לא מתנגד לו.
דוד ביטן: אם זה כך, למה אתם לא מקדמים את זה?
<צפרירה הלל דיאמנט: אנחנו מקדמים את זה.
<צפרירה הלל דיאמנט: כתבנו מכתב.
<צפרירה הלל דיאמנט: כרגע זה במשרד הפנים.
<צפרירה הלל דיאמנט: אפילו ניסינו לעשות כמה וכמה מהלכים של קורס שנקרא מטפל קהילתי, שזאת בעצם הכשרה שהיא ארוכה יותר.
<צפרירה הלל דיאמנט: כרגע זה ברמה של פיילוט בשלושה אתרים בארץ – צפון, דרום ומרכז – ובו בעצם ניתן איזשהו ערך מוסף לעבודה, מעבר לעבודה השוטפת שהיא באמת עבודה קשה וסיזיפית ולא תמיד נעימה.
<צפרירה הלל דיאמנט: לא תמיד נעים לבוא ולטפל בחיתול מלא או בקשיש אבל על ידי זה שמכשירים אותם בתכנית ארוכה יותר, נותנים להם איזשהו ערך מוסף לעשייה שלהם.
<צפרירה הלל דיאמנט: מעבר לזה, אנחנו הבנינו תכנית של 120 שעות שמורכבת משעות פרונטליות בהן הם לומדים את הרקע התיאורטי ושעות של התנסות מעשית בשטח, כי בעצם אתה לוקח אנשים ללא הכשרה ומלמד אותם איך לעבוד.
<צפרירה הלל דיאמנט: הבעיה היא בעיה קשה.
<צפרירה הלל דיאמנט: אני נמצאת בתפקיד רק ארבעה וחצי חודשים.
<צפרירה הלל דיאמנט: תודה.
<צפרירה הלל דיאמנט: פניתי גם ליחידה להכוונת חיילים משוחררים.
<צפרירה הלל דיאמנט: זאת עובדה מועדפת אבל התשובה שקיבלתי מהם הייתה שהם מעדיפים ללכת לתדלק בתחנות דלק ולא לטפל בקשישים.
דוד ביטן: זאת לא עבודה של צעירים.
<צפרירה הלל דיאמנט: נכון.
דוד ביטן: מאוד קשה להביא צעירים לעבודה הזאת.
<צפרירה הלל דיאמנט: לקחת בן אדם מבוגר שיעשה את העבודה הזאת, יש לו גם מגבלה גופנית אם הוא צריך להרים פיזית את המטופל.
דוד ביטן: לא מבוגר מדי.
<צפרירה הלל דיאמנט: יש מלכוד.
<צפרירה הלל דיאמנט: אני חושבת שקיימת בעיה שהיא הרבה יותר עקרונית.
<צפרירה הלל דיאמנט: כמו שחבר הכנסת פולקמן אמר, החברה שלנו מקדשת את הצעירים ושוכחת את הקשישים.
<צפרירה הלל דיאמנט: הקשישים נמצאים כאן, וכולנו נגיע למקום הזה במוקדם או במאוחר, אבל הקשישים שנמצאים היום, והמספר שלהם רק ילך ויעלה - - -
רועי פולקמן: לשמחתנו גיל הזקנה עולה.
<צפרירה הלל דיאמנט: אנחנו מדברים על כך שבתוך 15 שנים מספר הקשישים יהיה מעל 1.4 מיליון אנשים בקרב האזרחים.
דוד ביטן: בגלל עליית תוחלת החיים.
<צפרירה הלל דיאמנט: עליית תוחלת החיים, העלייה בגיל.
<צפרירה הלל דיאמנט: אנשים בני שבעים שבעבר היו קשישים ולא שרדו, היום איש בן שבעים הוא איש צעיר שיש לו עוד הרבה מאוד מה לעשות.
<צפרירה הלל דיאמנט: יש לנו יותר ויותר אנשים בני תשעים ומעלה.
דוד ביטן: אני מבין שאתם תתמכו כהוראת שעה.
<צפרירה הלל דיאמנט: אנחנו נתמוך.
דוד ביטן: לחמש שנים.
<צפרירה הלל דיאמנט: אנחנו נתמוך בהסתייגות קלה.
<צפרירה הלל דיאמנט: אנחנו דורשים שתהיה הכשרה ברמה של שפה והתאמה תרבותית.
רועי פולקמן: מה קורה מטפל שמגיע לבית של קשיש?
רועי פולקמן: הוא עובר הכשרה?
<קריאה: הוא מקבל הכשרה.
דוד ביטן: איזו הכשרה הוא מקבל?
דוד ביטן: אין לו לא שפה ולא הכשרה.
דוד ביטן: הוא עושה את זה בדרך.
<צפרירה הלל דיאמנט: בחלק מהבתים באמת יש הכשרה בשתי מודולות, פעמיים שישים שעות, שמכסות את ה-120, ויש מטפלים שאומרים להם שזה הקשיש, תרחץ אותו.
<צפרירה הלל דיאמנט: יש גם את המקומות האלה אבל זה לא המודל.
רועי פולקמן: צריכה להיות הכשרה בסיסית.
<צפרירה הלל דיאמנט: צריכה להיות הכשרה בסיסית.
דוד ביטן: האמת היא שזה ניתן.
<צפרירה הלל דיאמנט: ניתן להכשיר אותם בארצות מוצאם, כולל ללמד אותם לדבר עברית בסיסית כדי לתקשר.
רועי פולקמן: זה מאוד הגיוני.
<גלית מבורך: משרד הרווחה שותף למשרד הבריאות.
<גלית מבורך: אנחנו חושבים שאפשר לבדוק את זה כפיילוט בשנים הקרובות בבחינה מדורגת של העניין הזה.
דוד ביטן: איזה פתרון אתם מציעים?
דוד ביטן: הרי יש בעיה, יש מחסור מאוד גדול.
דוד ביטן: מה זה פיילוט?
דוד ביטן: בינתיים אין פתרון לעניין הזה.
<גלית מבורך: לא.
<גלית מבורך: להתחיל את הפיילוט במובן של להחליט על מספר של עובדים זרים שייכנס לתקופה כדי לסייע בדבר הזה ולבחון אותו.
<גלית מבורך: לבנות את ההכשרות הנכונות ולראות אחרי תקופה שתתקבל החלטה, האם זה הוסיף, האם זה פתר וכולי.
דוד ביטן: כשאת מדברת על פיילוט, על כמה עובדים את מדברת שיהיו בהתחלה?
<גלית מבורך: צריך לחשוב כאן.
<גלית מבורך: אני חושבת שצריך להגיע לאיזושהי הידברות ולא בשלוף.
<גלית מבורך: אם מדובר על 27 אלף אנשים, צריך לעשות עוד איזו עבודה קטנה כדי להבין בדיוק את הצורך ובאיזה מספרים מדובר.
<גלית מבורך: אני רוצה לומר עוד שני דברים.
<גלית מבורך: אני מנהלת השירות לאזרחים ותיקים במשרד הרווחה ואני מודה לוועדה על שהיא מכנסת כמה נושאים.
<גלית מבורך: אני חושבת שיהיה נכון לקחת את נושא הזקנה ולראות אותו כתכנית לאומית כללית שבוחנת את כל האספקטים וסיעוד הוא חלק.
<גלית מבורך: חבר הכנסת דב חנין ציין את הרפורמה של ליצמן ויש עוד כל מיני דברים כך שצריך לראות את זה כתמונה הוליסטית, איך מדינת ישראל מתמודדת עם נושא הזקנה.
<גלית מבורך: תשובה לחבר הכנסת טיבי.
<גלית מבורך: המענה לשאלה צריך להיות של הביטוח הלאומי ואני אענה במקומם.
<גלית מבורך: ביטוח לאומי החליט על פיילוט של מטפלים סיעודיים בקהילה.
<גלית מבורך: התחילו את זה עם באר שבע והם רוצים להרחיב את זה.
<גלית מבורך: כאשר הם מגיעים לסייע לקשיש, בעת הכניסה שלהם הם צריכים להתקשר לטלפון מיוחד כדי להגיד שהגיעו ובעת היציאה לומר שהם יצאו.
<גלית מבורך: זה כדי שאפשר יהיה לוודא שבאמת הם הגיעו ונתנו את זמן הטיפול שהם אמורים לתת למטופל בבית שלו.
רועי פולקמן: העלינו כסוגיה את נושא הבדידות כחלק מהצמצום המשמעותי של תחלואה בקרב זקנים.
רועי פולקמן: העלינו את זה גם עם השרה לשוויון חברתי ודיברנו על שורת כלים.
רועי פולקמן: כאן באמת האתגר בין משרד הרווחה למשרד לשוויון חברתי.
רועי פולקמן: כאשר העלינו את ההצעה לסדר, זה היה לפני מספר שבועות בכנסת, הציגה השרה לשוויון חברתי תכנית גדולה שהיא רוצה לקדם בנושא טיפול בבדידות.
רועי פולקמן: אני מבין תמיד את האתגרים הבין-משרדיים בנושא הזה.