GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
משה גפני: לא הצבעה נוספת, אני מבקש את חוות דעת היועץ המשפטי.
סאלח טריף: אתה יודע שיש לך רוב
משה גפני: בשנה האחרונה נהייתי החסיד הכי גדול של בית המשפט והמשפטנים, אתם כל הזמן נגד.
שאול יהלום: והם טוענים שהם היחידים שיצילו אותך בסוף
אופיר פינס-פז: לכן אמרתי לך שאתה צריך להיות בעד חוקה, חוקה היא למיעוטים, אבל אתה אומר שעוד מעט תהיה רוב אז מה אתה צריך חוקה.
אופיר פינס-פז: גם אם אתה צודק, נאמר שאתה צודק, ושהרביזיה שלי שהוגשה לוועדת הכנסת אולי לא נמסרה למזכירות, או נמסרה והיה מאוחר מידי, מה זה משנה לגוף העניין?
אופיר פינס-פז: בגוף העניין במקרה הצעה החוק שהועלתה על סדר היום לא נדונה ולא הוצבעה.
אופיר פינס-פז: לא קרה שום אסון, לא נדונה ולא הוצבעה.
סאלח טריף: יש לו גם רוב בוועדת הכנסת
אופיר פינס-פז: אם כך אין מניעה לקיים את הרביזיה, אם זה יה אחרי מעשה, היה הוצבע נגמר.
משה גפני: חונכתי להבדיל בין קודש לחול, שהמילה הכתובה צריך לשמור אותה, אפיל אם היא לא נוחה לך לפעמים.
משה גפני: יש מילה כתובה, וזה תקנון הכנסת, ותקנון הכנסת אומר, מרגע שהחלטה הובאה, אי אפשר להגיש רביזיה.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: כל עוד לא הונחה.
אופיר פינס-פז: מאיפה אתה יודע מתי הגשתי את הרביזיה, אולי הגשתי לפני שהונחה?
משה גפני: אבל היא הונחה על שולחן הכנסת ביום רביעי.
משה גפני: אומר היועץ המשפטי של הכנסת במכתבו, במקרה הנדון.
אופיר פינס-פז: פנית?
אופיר פינס-פז: אמרת עכשיו שאתה מתכוון לפנות לייעוץ המשפטי.
משה גפני: אמרתי שאני רוצה לדעת את דעתו.
משה גפני: פניתי מכיוון שלא הייתי אומר את זה אילולא הייתי פונה.
משה גפני: במקרה הנדון רואים את החלטת ועדת הכנסת לתת פטור מחובת הנחה להצעת החוק לפי סעיף 135 א' לתקון, כאילו הונחה על שולחן הכנסת מרגע שההחלטה הובאה לידיעת מזכירות הכנסת, זו עמדתו של היועץ המשפטי של הכנסת, זה תואם את התקנון, אתה חייב לכבד את התקנון, ואתה אינך יכול להגיש רביזיה, בגלל שזה מופיע בסדר היום.
אופיר פינס-פז: אבל אולי הגשתי את הרביזיה קודם.
סאלח טריף: אתה רוצה שאני אעביר את זה לוועדת פירושים?
סאלח טריף: תהיה הצבעה מחר
משה גפני: לא אכפת לי שתהיה הצבעה מחר, יש לי רוב.
משה גפני: בעיית הבעיות של הקואליציה הנוכחית שיו"ר הקואליציה לא שומר על התקנון, לי לא אכפת, יש לי רוב בוועדה, אבל תפקידו לשמור על התקנון.
משה גפני: אני רוצה לדעת מה דעתו של היועץ המשפטי של הכנסת, לפי מה שהוא פוסק אני אשנה בעיניים עצומות.
שאול יהלום: לחבר הכנסת פינס יש הצעת פשרה, הוא מציע שאין רביזיה ואתה עולה בשבוע הבא.
משה גפני: יום שני
אופיר פינס-פז: יום רביעי הבא.
משה גפני: אני מסכים ליום שני.
אופיר פינס-פז: למה אתה סתם מקשה.
משה גפני: תאמין לי שזה לא סתם, זה לטובתך.
סאלח טריף: אנחנו נסכם את זה בינינו.
משה גפני: הגענו להסכמה שזה יעבור ביום שני.
משה גפני: רשות החברות הממשלתיות – מינוי דירקטורים
סאלח טריף: אנו עוברים לדיון בנושא רשות החברות הממשלתיות.
סאלח טריף: ביקשנו לדעת מה קורה עם מינויי דירקטורים בחברות הממשלתיות ובעיקר במה שאני ביקשתי וזה נתונים לגבי ביצוע החוק של מינוי דירקטורים דרוזים וגם ערבים.
סופה לנדבר: אני מצרפת גם את העולים.
מאיר שטרית: ומה עם מרוקאים?
מאיר שטרית: אתיופים?
מאיר שטרית: פרסים?
מאיר שטרית: מה אתם?
סאלח טריף: אני מבקש מזוהר שר לספר לנו מה המצב:
זוהר שר: המצב היום הוא שיש 10 דירקטורים ערבים.
סאלח טריף: אני מבקש להזכיר מה בקשנו לדעת, ביקשנו לקבל מושגים מה קורה, ביקשנו לדעת כמה דירקטורים חסרים היום, כמה דירקטורים מונו בששת החודשים האחרונים ובאיזה חלוקה.
מאיר שטרית: זה דיון מסגרת ברמת הצעה לסדר?
סאלח טריף: זה דיון שיזמתי בוועדה במסגרת סמכויות הוועדה.
משה גפני: זה לא רק סמכויות היו"ר, זו הייתה גם החלטת ועדה, הוועדה דנה על זה מסגרת הפיקוח על הממשלה.
זוהר שר: יש פה מכתב המונח על שולחנם של חברי הכנסת.
זוהר שר: בששת החודשים האחרונים, מונו כדירקטורים 78 נשים, אף אחת מהן אינה מקרב האוכלוסיה הערבית.
זוהר שר: ו- 136 גברים מתוכם 4 גברים מבני האוכלוסיה הערבת.
זוהר שר: החברות להם מונו ערבים בתקופה זו הן: החברה הממשלתית למדליות, עמידר...
סאלח טריף: ביקשתי חלוקה לדרוזים.
סאלח טריף: אין בכלל דרוזים.
אופיר פינס-פז: אז נכשלת קשה בתפקידך.
סאלח טריף: הייתה אישה ה בחברת חשמל והוציאו לנו, הייתה אישה מהנדסת ואפילו לא שמו במקומה אישה.
זוהר שר: יש כיום 14 מועמדים, ערבים כהגדרתם בחוק החברות הממשלתיות שזה מתייחס גם למוסלמים גם לנוצרים וגם לדרוזים.
סאלח טריף: ההערה הזו היא לא נכונה, כתוב בחוק ערבים ודרוזים.
סאלח טריף: לדרוזים יש סטטוס בחוק, לכן חבל שאין לי את הנתון הזה כאן.
זוהר שר: אין לי את הנתון הזה עכשיו.
זוהר שר: המצב רחוק מלשקף את מה שצריך להיות ולכן, הוועדה לבדיקת מינויים, על מנת להביא לשינוי המצב הזה, הכינה נוסח של מכתב, שיו"ר הוועדה השופט בדימוס יצחק רביבי שולח לשרים כאשר אין בדירקטוריון שרוצים למנות אליו, אין דירקטורים ערבים, אז נשלח המכתב הבא: "לכבוד שר__ הנני להביא לידיעתך כי בישיבת הוועדה מיום זה וזה, נדונה מועמדותו של הנ"ל להתמנות כדירקטור בחברה, הוועדה מצאה כי בהתאם להוראות חוק חברות הממשלתיות המועמד הנ"ל כשיר לכהן בתפקיד דירקטור בחברה, מצורף לזה כתב מינוי.
זוהר שר: בהזדמנות זו מבקשת הוועדה לשוב ולהסב את תשומת לבך לחובת הייצוג ההולם לבני שני המינים כקבוע בחוק ולחובת הייצוג ההולם לאוכלוסיה הערבית כפי שנקבעה בתיקון 11 לחוק החברות הממשלתיות מיום ה- 11 ל- 6 2000 וכן לאמור במכתביו של היועץ המשפטי.
זוהר שר: כיום מכהנים בדירקטוריון X גברים ו- X נשים, איש מהם אינו מקרב האוכלוסיה הערבית, ויוותר מקום פנוי אחד בלבד.
זוהר שר: מצב זה אינו עולה בקנה אחד עם החובות למתן ייצוג הולם כאמור להם, ובכך הוועדה יוצאת מהנחה כי המועמדים הבאים שיוצעו לה יבחרו באופן שייתן ביטוי הולם לייצוגם של שני המינים ושל האוכלוסיה הערבית כנדרש בחוק".
סאלח טריף: השאלה אם יש לוועדה מעמד שהיא לא מאשרת?
אופיר פינס-פז: רביבי יכול לא לאשר.
סאלח טריף: הוא לא, הוא לא עושה את תפקידו.
זוהר שר: אין דרך אחרת.
סאלח טריף: המכתב הוא טוב לבג"צ אבל לא ל...
זוהר שר: אני מבקש את תשומת לבכם למכתב השני ששולחים אותו כאשר מכתב הראשון לא עוזר.
זוהר שר: במכתב השני, הסייפא שלו היא, כיום מכהנים כך וכך נשים, וכך וכך גברים איש מהם אינו מקרב האוכלוסיה הערבית, "עד להשגת ייצוג הולם כאמור, הוועדה תעכב כל דיון במינויים הבאים אלא אם כן יוצהר על ידי השר הממליץ כי לאחר נקיטה באמצעים סבירים לטובתם למועמדים כאמור לא ניתן בנסיבות העניין למנות בני מגזרים אלה לתפקיד".
סאלח טריף: המכתב היה ב- 12 ביולי אתה רוצה להגיד לי שמאז לא מינו דירקטורים?
סאלח טריף: זה משמעות המכתב.
זוהר שר: מונו, החוק נכנס לתוקפו מאוחר יותר.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: כמה חברים ערבים יש בדירקטוריונים?
סאלח טריף: ארבעה
עבד-אלמאלכ דהאמשה: ארבעה מונו עכשיו בחצי השנה האחרונה.
סאלח טריף: לא היו.
זוהר שר: יש עשרה דירקטורים ערבים מקרב אוכלוסית דירקטורים של 650, ויש 14 מועמים.
סאלח טריף: אני מבקש לדעת האם עצרו מינוי דירקטורים בחודשים האחרונים בגלל המכתב הזה?
סאלח טריף: מינו עכשיו בסיטונאות.
מאיר שטרית: תמיד לפני שממשלה נופלת ממהרים למנות.
סאלח טריף: זו שערורייה שאין כמותה, שופט בישראל, שאחראי על ועדה, אינו מיישם את לשון החוק.
שאול יהלום: מה אתה רוצה ממנו, תזמין את השופט לכאן.
סאלח טריף: הוא הנציג שלו, אני אזמין גם את השופט.
זוהר שר: אני רוצה להזכיר שגם בנושא הנשים, התהליך זה לקח זמן, פעלו בדיוק באותה שיטה עם מכתבים דומים למכתבים האלה פעלו בנושא הנשים.
זוהר שר: הייתה תקופת הבשלה מסוימת שבסופה הגענו היום למצב שבנושא הנשים יש כבר עשרות נשים.
סופה לנדבר: כמה מועמדים עולים חדשים היו?
זוהר שר: עדיין אין חוק שקובע.
זוהר שר: ..
סופה לנדבר: זה לא משנה, פסלתם לא רק עולה חדש אחד, אלא את כל העולים שהגישו מועמדות אתם פסלתם.
סופה לנדבר: אני חושבת שאם אין חוק אנחנו נחוקק אותו.
משה גפני: אבל השרים ממנים.
מאיר שטרית: אתם יכולים למנות אישה עולה ערביה
משה גפני: מה שבטוח שהיא לא תהיה חרדית.
סופה לנדבר: אם יש 650 דירקטורים ועולה חדש אחד זה בכלל לא מצחיק במדינה שקולטת עליה.
זוהר שר: זה לא מדויק שאין עולים חדשים.
סופה לנדבר: כמה יש?
זוהר שר: אין לנו נתונים, אנחנו לא ממיינים את הדירקטורים לפי עולים ולפי לא עולים.
סופה לנדבר: אז לפי מה?
סאלח טריף: זה השרים ממנים.
שאול יהלום: את רוצה להגיד שהשר שרנסקי לא מינה עולים חדשים?
שאול יהלום: הוא מינה רק ותיקים?
סופה לנדבר: אני מדברת על חברות ואני שואלת כמה יש?
שאול יהלום: אז אל תגידי אף לא עולה חדש.
שאול יהלום: הוא לא מינה ותיק אחד, כולם עולים חדשים.
סאלח טריף: כמה מינויים צריכים להיות עכשיו?
זוהר שר: צרפנו למכתב הזה רשימה מפורטת של מקומות פנוים בחברות, זה לא נמצא בכל העותקים אבל נמצא בידי היו"ר.
זוהר שר: זה הולך לפי משרדים ומונה את כל החברות ויש פה את כל האינפורמציה.
סאלח טריף: אני מבקש לקבל החלטה להביא לכאן לבירור את השופט האחראי שיש בסמכותו לעצור מדיניות של ממשלה, האם זה מקובל עליכם?
משה גפני: בוודאי
משה גפני: אני מבקש לזמן גם את נציג הממשלה בעניין הזה שהיא לא מופיעה וכל פעם שולחת את אחד הפקידים הנחמדים אבל למעשה לא אחד שממונה בפועל על משרד ראש הממשלה.
אליעזר זנדברג: יש על זה בדיוק הצעה לתקן את החוק
סאלח טריף: אם אני מגיע למצב שאני עושה בירורים כאלה, לקחו אישה דרוזית הייתה בחברת החשמל, הוציאו אותה ואפילו לא התביישו להגיד עם 12 מקומות פנויים, בואו ניקח מהנדסת אחרת.
סאלח טריף: סיימה את תפקידה, אבל אפשר להביא מישהי במקומה, גונבים בלילה.
משה גפני: נראה לי שהם גונבים גם ביום.
סאלח טריף: תודה לך אדוני ואנחנו מבקשים למסור לשופט שאנו מבקשים לדעת מה הוא עשה ועושה בנדון.
זוהר שר: המכתבים הביאו לשינוי גדול עם הנשים.
משה גפני: כמה זמן יועץ משפטי בחברה ממשלתית יכול לכהן?
זוהר שר: זה משתנה, יש חברות גדולות וחברות קטנות.
זוהר שר: יש כל מיני סייגים בעניין הזה לכן התשובה פה היא לא פשוטה.
זוהר שר: אני יכול להגיד לך שזה לא חוק כמו שיש בנושא דירקטור שמקבל כתב מינוי.
זוהר שר: כתב המינוי על פי חוק החברות הממשלתיות הוא לשלוש שנים.
זוהר שר: אחרי שלוש שנים מגיע התאריך וזהו.
זוהר שר: יועץ משפטי לא מקבל כתב מינוי לשלוש שנים, ממנים אותו.
זוהר שר: הדירקטוריון ממנה אותו.
זוהר שר: יש מקרים שבהם יועצים משפטיים בחברות הגדולות כמו חברת החשמל, בנושאים שדורשים מומחיות מיוחדת שמכהנים לתקופות מאד ארוכות.
שאול יהלום: אף יועץ משפטי לא כיהן יותר מ- 120 שנה.
משה גפני: אלה שמתמנים לשלוש שנים עם הארכה לעוד שלוש שנים יכולים להתמנות הלאה גם כן?
זוהר שר: אם יש נסיבות שמצדיקות את זה ואם היועץ המשפטי הוא בכלל עובד החברה, יש הרבה שהם עובדי החברה.
סאלח טריף: אני מאד מודה לך.
סאלח טריף: הצעת חוק שכר חברי הכנסת, התש"ס – 1999 של ח"כ אבי יחזק
סאלח טריף: אל – הכנה לקריאה שניה ושלישית
סאלח טריף: אנו דנים עכשיו בהצעת חוק שכר חברי הכנסת, הצעתו של חבר הכנסת אבי יחזקאל, שעיכבו את ההצבעה עליה בגלל שחבר הכנסת שטרית, שהייתה לו חלופה, לא היה בארץ.
סאלח טריף: שתי ההצעות שהיו שם, זו של חבר הכנסת אבי יחזקאל מוציאה באופן סופי ומוחלט ואל חזור את סמכויות ההחלטה, וכנגדה יש את ההצעה של חבר הכנסת שטרית שמשאירה לוועדה את אפשרויות שיקול הדעת וההחלטה.
סאלח טריף: אלו שתי ההצעות.
ארבל אסטראחן: יש גם את ההצעה המקורית.
שאול יהלום: איך אפשר לקיים את ההצבעה בלי חבר הכנסת יחזקאל.
סאלח טריף: חיכיתי לו כל הזמן הזה והוא בדרך.
מאיר שטרית: הנדון הוא דיון בהצעת חוק של אבי יחזקאל שמציע להוציא את כל נושא שכר חברי הכנסת לוועדה חיצונית שההחלטה שלה סופית.
מאיר שטרית: על פי הצעתו של חבר הכנסת יחזקאל, תוקם ועדה ציבורית זו, הוועדה הציבורית רשאית לדון בשכר חברי הכנסת ובתנאים שלהם לקבוע את החלטותיה, והחלטותיה תהיינה סופיות לגבי חברי הכנסת.
מאיר שטרית: אני חושב שאין לקבל את ההצעה הזו ואסור לחברי הכנסת לברוח מהצורך להתעמת בקבלת החלטת כוועדת כנסת, כי זה הסמכות שלה, לגבי תנאי חברי הכנסת, לטוב ולרע.
סאלח טריף: אתה אומר, מי היה נותן לנו רכב?
מאיר שטרית: נשפוט טוב הציבור ישפוט אותנו טוב, נשפוט רע, הציבור ישפוט אותנו רע, אני לא מציע להתחמק מקבלת החלטה.
מאיר שטרית: יש סכנה גדולה בעתיד בעניין של הוצאת העניין לחלוטין מחוץ לאחריות הכנסת כי ועדה חיצונית יכולה להיות מצד אחד מאד מפלה לטוב ותציע תנאים משופרים שלא חשוב מה שלכנסת יש לומר בעניין, אנחנו נחטוף את הבוץ, ולהפך, יכולה להיות ועדה חיצונית שתחליט בצורה גורפת קיצונית שחברי הכנסת יצטרכו לשלם בשביל להיות חברי כנסת, אני כמובן מגזים, וגם אז אין לחברי הכנסת מה לומר.
מאיר שטרית: אני מעדיף, על פי הגרסה שאני מציע כאן, שהחלטות של אותה ועדה חיצונית תונחנה על שולחן הכנסת, תוך 14 יום מיום הנחה ההצעות, ועדת הכנסת תדון בהצעות הללו, ותקבל החלטה.
מאיר שטרית: ההחלטה יכולה להיות אחת מהשתיים, אם הוועדה מחליטה לאמץ את ההצעות, המצב הזה מחייב לאלתר.
מאיר שטרית: אם הוועדה מחליטה לא לאמץ את ההצעות, ההצעות חוזרות חזרה לוועדה ציבורית שיגישו המלצות אחרות.
מאיר שטרית: בשום מקרה אין מצב שבו הוועדה מחליטה סופית, ושוב, ההמלצות החוזרות של הוועדה חוזרות עוד פעם לוועדת הכנסת לצורך החלטה.
מאיר שטרית: אני חושב זו דרך מספיק מחייבת, חברי הכנסת שיושבים פה הם לא שודדים, ולא יושבים פה מטומטמים, ואני חושב ששיקול הדעת של חברי הכנסת בעניין הזה בהיותם חברי כנסת איננו פסול בעיקר שמסתמכים על החלטותיה של ועדה חיצונית.
מאיר שטרית: הפרקטיקה מלמדת שבמקרים, בשנים האחרונות לפחות, המלצות של הוועדות החיצוניות התקבלו בוועדת כנסת במלואן.
מאיר שטרית: להזכירכם ועדת רוזן-צבי ולאחרונה ועדת גלנור, אף על פי שחלק מאתנו לא היה מרוצה מחלק מהמצב לא שם ולא כאן.
מאיר שטרית: התקבלו ההמלצות במלואן.
מאיר שטרית: מרגע שאנו מוציאים את הדיון בכל ענייני השכר לוועדה חיצונית, הוועדה הממליצה את המלצותיה מביאה אותם לוועדת הכנסת, לדעתי ועדת הכנסת לא יכולה להתחמק מאחריות של לקבל החלטה.
מאיר שטרית: אנחנו לא יכולים להתחבא אחרי מישהו.
מאיר שטרית: אני חושב שהסמכות הזו צריכה להישאר בידי הכנסת, אסור להוציא אותה מידי הכנסת.
סאלח טריף: אתה יודע שההצעה שלך למעשה מעקרת את ההצעה של חבר הכנסת יחזקאל מתוכן.
מאיר שטרית: אני חושב שההצעה שלו מעקרת את הכנסת מתוכן.
מאיר שטרית: ההצעה שלי משאירה את המצב בעינו, הצעת החוק שלו יכולה לעבור במתכונתה הנוכחית, קמה ועדה חיצונית תמליץ את המלצותיה, ההמלצות הסופיות יתקבלו בוועדה, הוגן מספיק.
מאיר שטרית: למה אני צריך לתת לוועדה חיצונית להחליט?
מאיר שטרית: ואם הם יחליטו לתת לי שכר של 100,000 שקל לחודש, או שתקום סערה ציבורית לבטל את הוועדה הציבורית.
מאיר שטרית: או הפוך, יחליטו ששכר חברי הכנסת יהיה 1000 שקל.
מאיר שטרית: אני מציע לשמור על איזון מסוים.
סאלח טריף: לאור הנוכחות ה"מדהימה" של עיתונאים בדיון בעניין הזה האם זה משום שחלקם כבר חוששים מהחלטות של ועדות ציבוריות, כי ההשפעה של חברי הכנסת יותר גדולה מאשר ועדה ציבורית שתחליט החלטה.
מאיר שטרית: אני לא חושש לעמוד עם ההחלטות של ועדת הכנסת ולעמוד על החלטות שאני תומך בהם ציבורית פומבית, ולא חששתי אף פעם.
מאיר שטרית: אני חושב שזה הגון ונכון שחברי הכנסת יעמדו אחרי החלטות ולא יתחבאו אחרי אף אחד.
מאיר שטרית: אנחנו לא יושבים לקבוע לעצמנו את השכר, זה בוטל.
מאיר שטרית: החוק הזה גם מבטל את זה סופית כי זה הועבר לוועדה חיצונית, אבל החלטות צריכות להיות הגיוניות, אני חושב ששומה על חברי הכנסת לשקול באורח הגיוני האם ההחלטות של הוועדה סבירות או בלתי סבירות לטוב ולרע, אני לא רוצה להתחמק מהאחריות הזו.
מאיר שטרית: אין לי שום חשש ושום בעיה לשבת בוועדה הזו כיושב קבוע הרבה מאד שנים ולקבל החלטה לאמץ או לא לאמץ.
יהושע שופמן: עשינו בדיקה השוואתית ובהרבה מדינות יש ועדות ציבוריות, כמעט ולא מצאנו מקרה של החלטה מחייבת, תמיד לפרלמנט יש את המילה האחרונה, בכל הפרלמנטים שבדקנו.
סיגל קוגוט: יש לו אחריות כוללת לתקציב מדינה.
צבי ענבר: אני רוצה להוסיף רק הערה אחת, שנוכח סעיף 7 בהצעת החוק, אז אין בעיה להביא את זה להחלטת הכנסת מפני שבין כך ובין כך, לא חברי אותה כנסת יהנו מקבלת ההמלצות רק חברי הכנסת שאחרי, לכן אין בעיה.
סאלח טריף: זה היה הנימוק כשבג"צ פסק על עניין מענק ההסתגלות שקבלו חברי הכנסת.
מאיר שטרית: היועץ המשפטי מחזק עוד יותר את דעתי.
סאלח טריף: אנחנו מבקשים לקבל החלטה בוועדה להביא חוק למליאה וחיכינו להצבעה על שתי הגרסאות עד שחבר הכנסת שטרית יגיע מחו"ל, ועכשיו חבר הכנסת יחזקאל איננו, הוא צריך להגיע.
משה גפני: יש לי שאלה לפני שחבר הכנסת יחזקאל מגיע, למה לא להניח על שולחן הכנסת כמה גרסאות של הוועדה ושחברי הכנסת יחליטו.
סאלח טריף: למה כן להניח?
סאלח טריף: אנחנו צריכים לקבל החלטה, למה אנחנו צריכים להביא את זה למליאה?
סאלח טריף: אנחנו דנים בחוק הזה.
מאיר שטרית: סעיף 7 אומר שהמלצות ועדה ציבורית יחולו רק על הכנסת לאחר מכן, זאת אומרת שאלה שיושבים בוועדת הכנסת ומאמצים את ההחלטות או לא מאמצים, זה לא חל עליהם, זה חל על הכנסת הבאה.
מאיר שטרית: חבר הכנסת שטרית אומר שבכל מקרה אנחנו מוציאים את זה לוועדה ציבורית לקבל ממנה המלצות ובסוף אנחנו נוטלים את האחריות להחליט על העניינים האלה.
מאיר שטרית: הוא מבקש שכל הנושא ימשיך להיות נדון בוועדת ציבוריות, במה שקשור לשכרנו, אבל אנחנו אלה שבסוף נקבל את ההחלטה.
מאיר שטרית: כך גם ברוב הפרלמנטים בעולם.
חיים כץ: בייחוד שלא רוצים לשמוע אותנו.
סאלח טריף: חבר הכנסת שטרית, הופעת בפני ועדת אלוני אחרי החלטת הוועדה?
מאיר שטרית: הם לא הזמינו אותי.
סאלח טריף: הם אמרו שהם הזמינו אותך.
מאיר שטרית: הזמינו אותי ולא באתי?
חיים כץ: הם החליטו שהם לא שומעים אף חבר כנסת.
סאלח טריף: פנינו אליהם והם אמרו שהם יקבלו שהוא ייצג אותנו בעניין מענקי הסתגלות.
סאלח טריף: אני רוצה להצביע.
שאול יהלום: אי אפשר בלי חבר הכנסת יחזקאל זה לא הוגן.
סאלח טריף: אני מתעכב כדי שיגיע, הוא בחוץ, דנו בעניין הזה, חבר הכנסת שטרית הביא את הגרסה שלו, חיכינו לך כדי שנצביע.
סאלח טריף: דברו על מכלול העניין שאתה מבקש להכניס את העניין לשיקול דעת של ועדה ציבורית והוא אומר שוועדה ציבורית תדון בכל מקרה וההחלטה תהיה של ועדת הכנסת.
סאלח טריף: במילא מה שיתקבל יהיה לכנסת שאחרי כן.
אברהם יחזקאל: אני חושב שחבר הכנסת שטרית מתכון לטוב ואני מעריך את דעתו אבל משמעת החוק לי הייתה להוציא את כל העניין, כולל הסופיות מידי חברי הכנסת החוצה לוועדה ציבורית שתהיה קשובה גם לציבור וגם לחברי הכנסת.
אברהם יחזקאל: אם הכוונה היא להחזיר בתום התהליך בצורה כלשהי לכנסת, אז מה הועיל החוק שלי?
אברהם יחזקאל: אם הכוונה לתת תהליך האומר בסופו של דבר סופיות ההחלטה, אחרי דיון אחרי ערעור, זה בדיוק מה שעשית בפרקטיקה בוועדה שלך.
אברהם יחזקאל: לכן אני חושב שכוונת המחוקק, ואני הצעתי את הצעת החוק, היא להעמיד את זה לידי כך שהתהליך הסופי יהיה בידי ועדה חיצונית ציבורית.
סאלח טריף: אומר לך המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, שבהשוואה לפרלמנטים בעולם, אין כמעט מקרה דומה שפרלמנטים לוקחים אחריות על תקציבי מדינה והם גם מחליטים בעניין הזה.
חיים כץ: בפרלמנטים בעולם לכל חבר כנסת יש את אותו סוג חדר.
סאלח טריף: אתה עדיין בטירונות.
סאלח טריף: האם יש שאלות לחברי הכנסת לפני שאנחנו מצביעים?
חיים כץ: אומר חבר הכנסת יחזקאל, מאחר והוא מכיר את חברי הכנסת, במחשבה שניה, הוא אומר שיש חברי כנסת שבשביל להיראות יפה הם יוותרו על הכל.
חיים כץ: הוא אומר , אני לא רוצה שיוותרו, אני רוצה שחבר כנסת יתפרנס בכבוד ויקבל את מה שמגיע לו.
חיים כץ: אני רואה מה קורה כשמעלים אחת את שכר החכי"ם, כולם רצים בתור לתקשורת ואומרים שהם מוותרים, מופיעים בתקשורת, והם לא יכולים לוותר וזה נגמר.
חיים כץ: אני אומר שחבר הכנסת יחזקאל חברי, לא רוצה שירוצו חברי הכנסת לתקשורות ויגידו אני מוותר, בשביל זה תהיה ועדה ותחליט מה מגיע לי בשביל להתפרנס.
חיים כץ: מגיע לי, טוב, לא מגיע לי, לא מגיע, אבל שאני לא אקבל את מה שמגיע לי בגלל שחברי כנסת ירצו להיראות יפה, את זה הוא רוצה למנוע.
אליעזר זנדברג: קודם כל אני רוצה להגיד שאני ויתרתי קודם.
אליעזר זנדברג: בהצהרות של היום שאחרי, עם כל אלה שעומדים בתור, בחיים לא הלכתי לדברים האלה כי זה נראה לי דבר מגוחך.
אליעזר זנדברג: לגופו של עניין, יש שתי גרסאות, ההצעה המקורית של חבר הכנסת שטרית, כפי שתיאר אותה היום, היא הצעה משופרת יותר שלדעתי עולה בקנה אחד עם כל הצרכים, גם של חבר הכנסת יחזקאל.
אליעזר זנדברג: אני מפנה את זה לחבר הכנסת יחזקאל למחשבה, הכוונה היא שיש הצעה אחת שאומרת תחליט הוועדה ראה וקדש וההצעה השניה אומרת שיש דיאלוג בין הוועדה לכנסת כאשר הכנסת לא יכולה לשבור את הצעתה של הוועדה, לכל היותר היא יכולה לא לקבל את ההצעה והיא חוזרת לוועדה.
אליעזר זנדברג: מה שאומר חבר הכנסת שטרית היום זה לא מה שהוא אמר לפני חודש, כי אני זוכר שלפני חודש היה ביטול וזהו.
אליעזר זנדברג: פה מדובר על סוג של דיאלוג, השאלה אם לא כדאי לשקול את זה כדרך של ביניים?
מאיר שטרית: אתה בכל זאת משיג בחוק דבר חשוב.
מאיר שטרית: לפי המצב , עם לא משנים כלום, ועדת הכנסת קובעת את שכר הכנסת.
מאיר שטרית: זה מצב לא רצוי, החוק שלך משנה את זה, אתה אומר שתקום ועדה חיצונית שתדון, תקבל את כל השיקולים, תביא המלצות, אבל כנסת לא יכולה להתחמק מלקבוע את שכרה לטוב ולרע.
מאיר שטרית: יכולות להיות החלטות קיצוניות לשני הצדדים לטובה על ידי הוועדה ולרעה.
סאלח טריף: אפשר להעביר גם את נושא הסרת החסינות לידי הוועדה החיצונית.
מאיר שטרית: סעיף 7 אומר שהחלטות אלה בנושא שכר יחולו רק מהכנסת הבא, זאת אומרת חברי כנסת שיושבים היום בכנסת לא יודעים מי יהיה הלאה, החלטתם תהיה אובייקטיבית ואין שום בושה בקבלת החלטה בענייני שכר, להפך, זו חובתם של חברי הפרלמנט להחליט ולא הפוך.
חיים כץ: אומר חבר הכנסת יחזק
חיים כץ: אל שבאופן יוצא מהכלל חלק ניכר מחברי הכנסת יודעים שיהיו בכנסת הבאה.
יולי יואל אדלשטיין: שתי הערות קצרות.
יולי יואל אדלשטיין: הכוונה ברורה גם בהצעתו של חבר הכנסת יחזקאל שהיא מאד הגיונית וגם בהצעתו של חבר הכנסת שטרית, רק אני אומר שוב, באותה לשון, לתשומת הלב, תופעת ה"צדיקים" שמיד רצים לתקשורת לספר עד כמה שהם מוותרים ולמחרת אף אחד לא מוותר, אז אני אומר שאת התופעה הזו אנחנו לא נמנע גם על ידי ועדה ציבורית.
יולי יואל אדלשטיין: ועדה ציבורית תחליט, ואז יופיעו ה"צדיקים" ויגידו תודה לא צריך.
יולי יואל אדלשטיין: כלומר זה לא חשוב להחלטת ועדת הכנסת.
אליעזר זנדברג: לזה ההצעה של חבר הכנסת יחזקאל תביא לסוף, וההצעה של חבר הכנסת שטרית תביא לפעילות.
יולי יואל אדלשטיין: למהות העניין, אני רוצה לומר לך אדוני היו"ר, שמבחינת התהליך זה מאד מסוכן, מה שמדבר אל לבי זה מה שאומר חבר הכנסת שטרית שאנחנו צריכים גם לדעת לקחת אחריות כי התהליך שתיארתם אותו, הוא לא בנושא שכר, אחר כך לא בנושא חסינות ואחר כך לא בנושא של אחריות על תקציב מדינה.
יולי יואל אדלשטיין: למה אותי תמיד מאשימים שאני סוחב לעולים, והוא תמיד סוחב לעובדים, וחבר הכנסת יהלום סוחב להתנחלויות, אז גם את זה נעביר לגוף חיצוני שיחליט.
יולי יואל אדלשטיין: יש פה התפרקות של הכנסת מכל אחריות, צריך לדעת שגם אם מחר יכתבו משהו לא נעים בתקשורת, אתה האחראי ואתה הקובע.
שאול יהלום: יש מהות ויש דעת קהל, אין לי ספק שבעולם הפרסומי שלנו גם דעת הקהל תשחק משחק.
שאול יהלום: אני אומר לחבר הכנסת שטרית אם ההצעה שלך יכולה לקבל מובן שבכל מקרה זה צריך לבוא לוועדה.
שאול יהלום: תסביר לי מה אתה מתכוון שאתה אומר, או תכריע ועדת הכנסת בעניין.
שאול יהלום: החליטה ועדת הכנסת לדחות את המלצת הוועדה הציבורית, מה קורה?
שאול יהלום: ביטל תוסב ההמלצה של הועדה הציבורית לדיון מחודש למתן המלצה נוספת.
מאיר שטרית: ואז זה יחזור שוב לוועדה.
שאול יהלום: אם אתה מוחק את "או תחליט את ועדת הכנסת" אז יש לזה הגיון, בסוף אתה תחליט לבד אבל קודם אתה לא יכול להחליט לפני שהוועדה הציבורית דנה פעם שניה בהערות שלך.
מאיר שטרית: אני מסכים עם זה.
שאול יהלום: אבל זה לא כתוב.
סאלח טריף: חבר הכנסת יהלום אומר שהוא לא רוצה שוועדת הכנסת תחליף את הוועדה הציבורית אבל ההחלטה הסופית היא שלה.
מאיר שטרית: אני רוצה לראות אם הבנתי נכון את חבר הכנסת יהלום.
מאיר שטרית: אתה אומר שבהמלצה הראשונה של הוועדה הציבורית אתה רוצה שוועדת הכנסת תהיה מוסמכת להחליט אחת משתיים, לקבל את ההחלטות של הועדה הציבורית או להחזיר לוועדה.
מאיר שטרית: אתה אומר שאתה לא רוצה שוועדת הכנסת תגיד אנחנו מקבלים את סעיפים 1-3 ואת 4 לא.
מאיר שטרית: אתה אומר שבכל מקרה, אחרי ההמלצה הראשונה, אם לא קבלנו את ההמלצות כמו שהן, יוחזרו לוועדה ציבורית.
שאול יהלום: עם ההערות שלנו.
מאיר שטרית: הוועדה הציבורית תחזיר את זה לכנסת ואז הכנסת תחליט סופית, אני מסכים.
סאלח טריף: אז צריך להשמיט שם "או".
סיגל קוגוט: ועדת הכנסת תוכל להחזיר אז זה פעם נוספת.
שאול יהלום: כמה שהיא רוצה.
שאול יהלום: היא יכולה להחזיר 1000 פעמים אבל היא חייבת פעם אחת.
שאול יהלום: זה יכול להיות דו שיח בלי סוף אבל פעם אחת לפחות היא חייבת.
אברהם יחזקאל: דבר ראשון אני לא מאלה שהצעתי לוותר על שכרי.
אברהם יחזקאל: דבר שני אני עושה הפרדה בין מהות לבין תקשורת.
אברהם יחזקאל: לדעתי בעניין המהותי זה ההבדל במה שאתה אומר.
אברהם יחזקאל: בעניינים של פרסונות ומה שקשור בנו אנחנו לא צריכים לעסוק לא בשכר לא בהטבות ולא בחסינות, זו דעתי האישית מאידך, בתקציב ובדברים שקשורים במהויות אז כן, זו חובתי.
אברהם יחזקאל: אז כשמישהו אומר לי שזה מתחיל בדיון אישי על תנאיו של חבר הכנסת יחזקאל, ומסתיים בדיון על תקציב הביטחון.
אברהם יחזקאל: לדעתי בעניין מהותי, חברי כנסת לא צריכים לעסוק בתנאי עבודתם.
אברהם יחזקאל: אני גם טוען, כמו שאמר חבר הכנסת חיים כץ, שאם תהיה ועדה ראויה מבינה עניינית ואובייקטיבית, אפילו התנאים שלנו יהיו יותר טובים.
אברהם יחזקאל: לכן אל תרמזו לי שהצעת החוק נועדה למצוא חן בעיני התקשורת, בטח שהיא תמצא חן אבל זה חלק מהעניין.
אברהם יחזקאל: במהות אתם צריכים להסכים לכך שאתם לא עוסקים לא בחסינות שלכם, הסרתי פה חסינות לעצמי וזה היה מחזה משפיל עד אין קץ, לדעתי מי שמבקש היום להסיר חסינות, שזה יהיה אוטומט.
אברהם יחזקאל: הדבר השני זה שכר חברי כנסת והתנאים שלהם.
אברהם יחזקאל: נשארים התקציב, עניינים מדיניים, כל הדברים המהותיים.
אברהם יחזקאל: אני מאמין שבאת להיות חבר כנסת לא בגלל המשכורת.
מאיר שטרית: אבל אנחנו לא מסכימים לזה, זה עניין.
סאלח טריף: הוא לא בא בגלל המשכורת אבל הוא גם לא בא בגלל שהוא לא יכול לחיות אתה.
אברהם יחזקאל: לכן אני מאמין שזו תהיה ועדה מספיק טובה שתקבע שכר ראוי.
אברהם יחזקאל: נקודה נוספת, אני חושב שהדיאלוג שאתם מציירים פה הוא דיאלוג שעלול לפגוע בנו תדמיתית ציבורית ועניינית.
אברהם יחזקאל: מה זה להחזיר 1000 פעם לוועדה ציבורית ולהעיר על הסעיפים.
אברהם יחזקאל: להפך, זה חמור יותר ממה שהוא הציע.
מאיר שטרית: הוא הציע פעם אחת.
אברהם יחזקאל: לא , הוא הציע אין ספור פעמים.
שאול יהלום: היא חייבת פעם אחת.
אברהם יחזקאל: אבל לא מונע פעם שניה שלישית ורביעית.
שאול יהלום: למה לא דו שיח?
אברהם יחזקאל: אז זה מה שיהיה.
אברהם יחזקאל: לכן אני רוצה למנוע את הדו שיח הזה עם הוועדה.
אברהם יחזקאל: על פי המודל שהציע חבר הכנסת זנדברג, הולכים בוועדה, באה הוועדה פעם אחת והוועדה היא הגורם הסופי המחליט.
אברהם יחזקאל: זה כל הסיפור, וזו הייתה כוונתי כמי שהגיש את הצעת החוק.
אברהם יחזקאל: להוציא מידינו את סופיות ההחלטה באשר לתנאינו ולדעתי להסיר את העניין הזה של שכר ותנאים, וגם חסינות, אם יהיה תלוי בי, החוק הבא הוא לא לגעת בסוגיית החסינות.
מאיר שטרית: אני מתנגד גם לזה וגם לזה.
אברהם יחזקאל: לכן אם תהיה פה הצבעה, אני מבקש ממך, לפני שתהיה הצבעה, אני מבקש להביא את זה לדיון סיעתי.
סאלח טריף: זה נקרא התייעצות סיעתית, המושג המאפשר דחיית הקץ להצבעה.
אברהם יחזקאל: אם תתקבל החלטה בניגוד לעמדתי, או שאמשוך את הגשת החוק הזו או שאמשוך את הצעת החוק שלי.
אברהם יחזקאל: לכן אני מבקש כרגע לשכנע את סיעת ישראל אחת ואת הסיעות האחרות שהעניין הזה של סופיות ההחלטה בידי ועדה ציבורית, זו המשמעות.
אליעזר זנדברג: אפשר לעשות את זה שתי גרסאות למליאה.
אברהם יחזקאל: יכול להיות שהאפשרות הבאה תהיה שתי גרסאות למליאה.
אברהם יחזקאל: אבל אני חושב שלהשאיר את ההחלטה בידי חברי הוועדה תהיה בעייתית, בשלב של מי שהציע את החוק.
סאלח טריף: אני מבקש למנוע דיון במליאה שיהיה מסר רע לציבור.