GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אברהם-בייגה שוחט: הצעתנו, לפי דעתי, קולעת טוב יותר לפתרון הבעיות העיקריות בתחום זה.
אברהם-בייגה שוחט: מה שמוצע כאן הוא לטפל בחלק מהאוכלוסיות הספציפיות דרך הורדה בדמי התרופות.
אברהם-בייגה שוחט: אני רוצה להציע הצעה שתקלע לפתרון תלונות רבות יותר אשר מושמעות חדשות לבקרים בנושא התרופות.
אברהם-בייגה שוחט: עיקר התלונות הן על-כך שאוכלוסיות חלשות רבות מגיעות לתשלום גבוה מאד עבור תרופות, לפעמים מאות שקלים בחודש.
אברהם-בייגה שוחט: אני לא מדבר על מי שיש לו מחלה כרונית ומקבל החזר.
אברהם-בייגה שוחט: אנשים רבים פנו אליכם, אני מניח גם לדוד טל, אני חושב שההתמודדות האמיתית צריכה להיות עם הבעיה הזו, ואנחנו רוצים להציע הצעה שעלותה דומה מאד לזו של ההצעה הזו, אבל יש בה הרבה יותר שכל מבחינת העניין.
אברהם-בייגה שוחט: היא קודם כל מונעת אפשרות שמישהו ישלם מאות רבות של שקלים, במידה והוא נזקק לתרופות.
אברהם-בייגה שוחט: על מה שאני עומד להציע יש הסכמה ביני לבין שר הבריאות, למרות שאנחנו עדיין דנים בנושא אחד.
אברהם-בייגה שוחט: אני רוצה להציע שלא יהיה אזרח במדינת ישראל, שישלם יותר מ-200 שקל לחודש עבור תרופות.
יורי שטרן: כלומר אתה קובע תקרת מחיר לתרופות.
אברהם-בייגה שוחט: היום אין תקרה, ואני מציע שתהיה תקרה לכל אזרחי ישראל.
אברהם-בייגה שוחט: ב.
אברהם-בייגה שוחט: אני מציע שמי שמקבל הבטחת הכנסה, תהיה לו תקרה של 100 שקל לחודש.
אברהם-בייגה שוחט: היום יש אנשים שמשלמים מאות שקלים עבור תרופות.
אברהם-בייגה שוחט: צריך לזכור גם שמי שמקבל היום הבטחת הכנסה, משלם היום 50 אחוז ממחיר התרופה.
אברהם-בייגה שוחט: אני חושב שהמסר הזה הוא מסר הרבה יותר חשוב.
אברהם-בייגה שוחט: הוא עולה לא פחות מאשר ההצעה שהובאה לכאן, אבל הוא נותן לכל אזרחי ישראל את הביטחון שלא יצטרכו להגיע לתשלומים גבוהים מאד, וזה בעיקר מה שמכביד עליהם.
אברהם-בייגה שוחט: ברור שמדובר בהבטחת הכנסה מעבר לגיל 65.
אברהם-בייגה שוחט: היום אין שום CAPING לתרופות.
אברהם-בייגה שוחט: זהו המסר לכל האזרחים: לא תשלמו יותר מ-200 שקל לחודש, ואין זה משנה מה מצבכם הכלכלי או גילכם, ואלה שמעל גיל 65 לא ישלמו יותר מ-100 שקל לחודש.
אברהם-בייגה שוחט: אני חושב שמסר זה הרבה יותר נכון.
אברהם-בייגה שוחט: ההיקף דומה למה שמוצע כאן, אבל החלוקה הרבה יותר נכונה.
אברהם-בייגה שוחט: אם תאמרו, תעשו גם את זה וגם את זה, אומר לכם שאי אפשר לעשות גם את זה וגם את זה.
אברהם-בייגה שוחט: כל אחד מהיושבים בחדר הזה, חושב היום שהוא ינהל את הממשלה הבאה, כלומר זו אינה רק אחריות שלי.
אברהם-בייגה שוחט: אין זה סוד שעל דעת שאנשי הליכוד פנו אלי על דעת ש"ס בהצעה להעביר את התקציב לפני הבחירות.
אברהם-בייגה שוחט: אני בעד זה שידברו גם עם חברים אחרים בקואליציה ובאופוזיציה בעניין זה.
דוד טל: וזאת לפני שאתה מחזיר את המס המקביל.
אברהם-בייגה שוחט: אמרתי לאלה שהיו אצלי, אם אתם מוכנים להסכים לתקציב כפי שהוא, עם תיקונים מינוריים, אהלן וסהלן.
אברהם-בייגה שוחט: אם אתם רוצים לפתוח את התקציב, שהממשלה הבאה תתעסק בפתיחת התקציב, תביא את המס המקביל, תיתן משכנתאות גבוהות פי שלוש, ותיתן תרופות חינם.
אברהם-בייגה שוחט: לפי דעתי, אנחנו נכנסים לתקופה קשה מאד לכל ממשלה שתזכה.
אברהם-בייגה שוחט: אנחנו חייבים לשמור על החוק, ומשמעות הדבר שההקצבות תרדנה ולא נוכל להעביר כספים, מפני שחלילה לנו להפר את החוק.
אברהם-בייגה שוחט: לכן אני פונה אליך, חבר הכנסת ליברמן, אני יודע שאתה אדם אחראי והיו לנו לא מעט שיחות בנושאי תקציב בשנה האחרונה, ומבקש מכם לאפשר לנו ללכת למהלך הרבה יותר נכון, הרבה יותר רחב, עונה טוב יותר על הבעיה הספציפית שמכבידה על האוכלוסייה בישראל, גם האוכלוסייה הקשישה.
אברהם-בייגה שוחט: יש לכך הסכמה של שר הבריאות ושלי.
דוד טל: אדוני שר האוצר, מתי ההצעה הזו תצא מן הכוח אל הפועל?
אברהם-בייגה שוחט: אם אין צורך בחקיקה, אפשר להתחיל בה מיד.
אברהם-בייגה שוחט: אם זה דבר שמחייב חקיקה, צריך לכנס את הכנסת.
אברהם-בייגה שוחט: אמרתי שלי זה נראה עדיף לאין ערוך מההצעה שמונחת כאן.
אביגדור ליברמן: אני מודה ליושב ראש הוועדה ולשר האוצר, שביום גדוש כזה, מצאו זמן להתדיין על הנושא הזה.
אביגדור ליברמן: אני חושב שהיה אפקטיבי הרבה יותר, אילו במשך השנה שעברה מאז הקריאה הטרומית ועד היום, היו מתפנים לעסוק בנושא זה גם במשרד הבריאות וגם במשרד האוצר.
אביגדור ליברמן: בזכות יושב ראש ועדת העבודה והרווחה, אפשרנו קיומן של שלוש ערכאות לשמיעת הצעות גישור והצעות פשרה.
אביגדור ליברמן: שלוש פעמים התכנסנו בניגוד לתקנון, אבל לא קיבלנו שום הצעה שמגשרת או מבקשת להגיע לפשרה.
אביגדור ליברמן: לכן היום, כאשר אומרים לנו שתובא הצעה טובה, לפני יציאה לפגרה ו-45 הימים שלאחר הבחירות בהם ניתן יהיה להרחיב את הקואליציה החדשה, ואחר-כך תהיה אולי כנסת חדשה – ברור לי שלא יקרה שום דבר.
אביגדור ליברמן: כולנו מכירים את המשחק הפוליטי: במשך חצי שנה ממחר, בוודאי לא יקרה דבר.
אביגדור ליברמן: אחר-כך קיץ, פגרה, חגים וחגיגות.
אביגדור ליברמן: מה שלא יתקבל היום, לא יהיה קיים במשך חצי שנה.
יאיר פרץ: אם הצעת שר האוצר תתקבל, ואפשר יהיה ליישמה באופן מיידי, אולי כל הדיון כאן מיותר.
אביגדור ליברמן: לגופו של עניין, קודם כל תמיד נשאלת השאלה מאיפה לוקחים את הכסף.
אביגדור ליברמן: במקרה זה המקור התקציבי ברור לי: ברגע שהחלטנו על העמקת הגבייה של הביטוח הלאומי והעלאת התקרה מ-4 משכורות ממוצעות ל-5, על-פי נתונים שנמסרו בוועדה, מדובר ב-850 מליון שקלים נוספים עבור בריאות.
אביגדור ליברמן: זה מה שנרשם בפרוטוקול מפיו של נציג האוצר.
י' ריקלין: מדובר על 200 מליון שקל.
אביגדור ליברמן: הכסף הלך לדברים לא ברורים, כמו כיסוי גירעונות של הרשויות.
אביגדור ליברמן: כל עודף הגבייה של הביטוח הלאומי לא הוקדש להוצאות בריאות.
אביגדור ליברמן: מה שהציק לנציג שר הבריאות בוועדה היה, ש-20 אחוז מהקשישים שמקבלים את הפתק, אין להם כסף לקנות תרופות.
אביגדור ליברמן: אלה נתונים של מחקר שערך משרד הבריאות, אשר הוצג בפני הוועדה.
אביגדור ליברמן: 20 אחוז מהגמלאים מקבלי הבטחת הכנסה, לא מסוגלים לממש את הרצפט שקיבלו, כי אין להם כסף לקנות תרופות.
אביגדור ליברמן: הנתון הזה הוצג בפני הוועדה על-ידי נציג משרד הבריאות.
אביגדור ליברמן: אנחנו מדברים על שתי האוכלוסיות הכי חלשות במדינת ישראל: גמלאים שהם מקבלי הבטחת הכנסה ועולים עד 3 שנים בארץ, שסל הקליטה שלהם מקביל להבטחת הכנסה.
אביגדור ליברמן: שתי האוכלוסיות הכי חלשות במדינה, בהחלט זקוקים לעזרה הזו.
אביגדור ליברמן: כל הנתונים על העוני במדינה, מהם הזדעזענו כל-כך כאשר פורסמו בתקשורת, מדברים בעד עצמם.
אביגדור ליברמן: אני חושב שהחוק הזה צודק ונכון.
אביגדור ליברמן: לפי מיטב זכרוני, מדובר כאן בחקיקה מיוחדת בנושא התרופות ולא בתקנות.
אביגדור ליברמן: ישנו חוק ההסדרים, ודבר כזה אפשר לעשות רק בהסכמה.
י' ריקלין: אפשר לעשות זאת גם בלי חקיקה, בהסדרים עם הקופות.
אביגדור ליברמן: אפשר להכניס זאת לחוק ההסדרים.
אביגדור ליברמן: אתה בוודאי מכיר טוב ממני את כל הפטנטים.
אברהם-בייגה שוחט: אם מגיעים להסדר עם הקופות, לא צריך שום חוק.
אביגדור ליברמן: אנחנו הקטליזטור.
אביגדור ליברמן: אם לא היינו יוזמים את הצעת החוק הזו, הקופות לא היו יוזמות בעצמן את מה שקשור בהקלה במחירי התרופות, וגם אתה ושר הבריאות לא הייתם מתקדמים.
אביגדור ליברמן: לכן בקשתי היא לאשר את הצעת החוק שלנו.
אביגדור ליברמן: במידה ותציעו דבר טוב יותר, תמיד אפשר יהיה לעשות את השינוי הדרוש באמצעות חוק ההסדרים.
יורי שטרן: כאשר אנשים אינם קונים תרופות, בסופו של דבר זה עולה לקופת המדינה יותר באשפוז ובהוצאות אחרות.
אברהם-בייגה שוחט: רק הערה אחת הנוגעת ל-850 מליון השקל שהביטוח הלאומי גובה: אתה צריך להבין שתקציב הבריאות אינו קשור ישירות לגבייה של הביטוח הלאומי.
אברהם-בייגה שוחט: הממשלה מתחייבת לספק סל בריאות מסוים, ששוויו נניח 18 מילירד שקל.
אברהם-בייגה שוחט: המקורות הם מה שהממשלה מעבירה, מה שהביטוח הלאומי מעביר וההכנסות העצמיות של הקופות.
אברהם-בייגה שוחט: לכן אם קורה שהביטוח הלאומי גובה יותר כסף בשנה מסוימת, השתתפות הממשלה יורדת.
אברהם-בייגה שוחט: אם חס וחלילה הגבייה של הביטוח הלאומי תרד בשנה הבאה, הרי שלא נוריד את סל הבריאות, אלא הממשלה תיתן יותר כסף.
אברהם-בייגה שוחט: לכן זה לא יוצר שום מקור.
אברהם-בייגה שוחט: אשר לעצם העניין, אם קראת את ההוראות אשר לעצם העניין, אם קראת טוב את ההבהרות בוועדת כספים, רוב ה- 850 מיליון הלכו לנושא של ביטחון בגלל האינתיפאדה.
סאלח טריף: חברים, שמענו את שר האוצר וגם את המציע ואנחנו צריכים להכריע מה לעשות בבקשה לפטור מחובת הנחה.
יאיר פרץ: אדוני היושב-ראש, ברשותך, אולי נשמע את היועץ המשפטי לגבי הצעתו של שר האוצר.
יאיר פרץ: אם בכל זאת ניתן ללא שום חקיקה, אולי הדברים יבואו לידי פתרון.
יאיר פרץ: היום.
אברהם-בייגה שוחט: היום אני לא יכול.
יורי שטרן: זה מחייב אישור תקנות בוועדת הכספים.
יורי שטרן: היו"ר סאלח טריף: מי בעד לאשר את בקשתו של חבר הכנסת ליברמן?
יורי שטרן: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – 2 נמנעים – אין בקשתו של חבר הכנסת ליברמן נתקבלה.
סאלח טריף: תודה, הבקשה אושרה.
סאלח טריף: אנחנו רצינו להשלים את העניין של הרכב ועדת חקירה פרלמנטרית בנושא אלימות בספורט.
סאלח טריף: חבר הכנסת וילן, אתה היית צריך להביא בפנינו הצעה של ההרכב.
אבשלום וילן: הכל מונח בפניכם בכתובים.
אבשלום וילן: בהתאם לסעיף 22 לחוק יסוד: הכנסת, בפרק חמישי 1 לתקנון הכנסת, מחליטה הכנסת למנות ועדת חקירה פרלמנטרית כדי לחקור את נושא האלימות בספורט בישראל.
אבשלום וילן: תפקידי הוועדה וסמכויותיה – יש לה ארבעה תפקידים.
אבשלום וילן: הכל כתוב.
אבשלום וילן: באשר לסעיף 2 – חברי הוועדה, הלכתי לפי התקנון: אני כיוזם, חבר הכנסת אורלב כיושב-ראש הוועדה.
אבשלום וילן: היתה בקשה שתהיה אשה, נציג המגזר הרוסי, יש נציג המגזר הערבי, רובי ריבלין שהוא המומחה בכנסת לנושא כדורגל, היה יושב-ראש בית"ר ירושלים.
סאלח טריף: אדוני היועץ, כמה זמן ניתן לוועדה?
צבי ענבר: שמונה חודשים.
צבי ענבר: מופיע בסעיף 4.
אבשלום וילן: העסק מתחמם לקראת סוף העונה.
אליעזר זנדברג: למה לא עד אוקטובר?
סאלח טריף: תהיה כאן התחייבות שהוועדה לא תבקר במשחקים.
אבשלום וילן: זו כנסת, אסור להפר שבת – יש כאן מספיק אילוצים.
צבי ענבר: ברור הדבר שאם יהיה צורך לבקר במגרשים, הכנסת תממן.
אבשלום וילן: הוועדה תלך או בימי שישי או בימי שני, היא לא תלך למגרשים בימי שבת כדי לא לפגוע בחלק מחברי הבית.
סאלח טריף: אני מבקש לאשר את ההרכב, את הסמכויות ואת כל מה שקשור בנושא הקמת ועדת חקירה פרלמנטרית לנושא אלימות בספורט.
ארבל אסטרחן: זו המלצה למליאה.
סאלח טריף: בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין הבקשה בנושא הקמת ועדת החקירה הפרלמנטרית לנושא אלימות בספורט נתקבלה.
אבשלום וילן: לפי התקנון, יושב-ראש הכנסת צריך לקרוא את זה מעל הבימה ואז זה הופך להחלטת כנסת.
סאלח טריף: אני מביא את זה בפני הכנסת.
סאלח טריף: אדוני היועץ, יש פגרה של בערך חודש ימים.
סאלח טריף: אני מניח שלמעט ועדת חוץ וביטחון שיש לה את ענייניה, ועדת הכספים שאולי יהיו לה עניינים דחופים, לגבי כל הוועדות האחרות אם נגביל את עצמנו לישיבה אחת, זה מספק.
בנימין אלון: ועדת חוקה צריכה לדון, יש לה עניינים דחופים.
סאלח טריף: אז היא תגיש בקשה.
סאלח טריף: אני מציע שתהיה ישיבה אחת בפגרה לוועדה, וכל ישיבה מעבר לכך- תהיה באישור יושב-ראש הכנסת.
בנימין אלון: אדוני היושב-ראש, אני רוצה להבין את מהות הפרוצדורה.
בנימין אלון: אדוני היועץ, שליש מחברי הוועדה יכולים תמיד לכנס ועדה בפגרה.
בנימין אלון: ואז הם צריכים, לפי סעיף 145, אישור של ועדת הכנסת?
צבי ענבר: הם צריכים, לפי סעיף 99(ב) לפנות אל יושב-ראש הכנסת, אם הם שליש, ולבקש ממנו לכנס את הוועדה.
בנימין אלון: אז מה אנחנו עושים כאן עכשיו?
צבי ענבר: למעשה, מה שהוועדה עושה, כמנהגה מדי פעם, אינו תואם את התקנון.
צבי ענבר: הוועדה, לפי התקנון, לא צריכה להרשות לוועדות לפעול.
סאלח טריף: היא פועלת מכוח זה כבר 15 שנה.
צבי ענבר: ואני כל פעם אומר זאת.
בנימין אלון: אז ששליש יכנסו.
סאלח טריף: יש לך את הנוהל הזה.
בנימין אלון: מה הנוהג?
בנימין אלון: פעם בשבוע ועדה?
סאלח טריף: מה פתאום.
סאלח טריף: נניח פעמיים בפגרה.
בנימין אלון: אז אל תדונו בכלל בנושא.
סאלח טריף: תציע שלא נדון.
צבי ענבר: אם יש דברים שלדעת ועדת הכנסת חשוב לטפל בהם בזמן הפגרה, אומר התקנון: ועדת הכנסת רשאית להטיל על ועדה מוועדות הכנסת להמשיך בעבודתה בימי הפגרה.
צבי ענבר: כלומר, הכלל הוא שלא עובדים, אבל ועדת הכנסת רשאית להטיל על ועדה ולהגיד: את כן תמשיכי לעבוד.
בנימין אלון: אם יושב-ראש ועדת הפנים מכנס ועדה, האם הוא צריך אישור של ועדת הכנסת?
צבי ענבר: הוא לא יכול.
סאלח טריף: הוא לא יכול, אלא אם יש היתר.
סאלח טריף: לכן אנחנו מתירים.
צבי ענבר: יש הבדל בין להתיר לבין להטיל.
צבי ענבר: אני טוען שהוועדה תפקידה להטיל, והוועדה נוהגת להתיר.
סאלח טריף: אני מבקש לאשר ישיבה אחת לכל ועדה בפגרה.
סאלח טריף: אם מישהו רוצה לכנס יותר – באישור יושב-ראש הכנסת, למעט ועדת חוץ וביטחון וועדת הכספים.
בנימין אלון: זה לא נקרא להתיר.
בנימין אלון: תתיר ליושבי-ראש הוועדות.
סאלח טריף: אנחנו מתירים ישיבה אחת.
צבי ענבר: אם יש פגרה, הכוונה היא שהכנסת תהיה בפגרה.
צבי ענבר: היו יושבי-ראש ועדה שעבורם כל יום להיות בבית היה עונש.
צבי ענבר: אם היית נותן להם, הם היו קובעים כל יום מימי הפגרה ישיבת ועדה ומטרטרים את חברי הכנסת יומיום.
צבי ענבר: לכן, פגרה זו פגרה.
צבי ענבר: יש כללים.
בנימין אלון: מה עושה יושב-ראש ועדה שרוצה לכנס?
בנימין אלון: הוא צריך אישור מיושב-ראש הכנסת?
סאלח טריף: אם יש לו היתר לישיבה אחת – הוא יכול לכנס.
סאלח טריף: אם הוא רוצה מעבר לכך – הוא חייב אישור לפי מה שאנחנו קובעים עכשיו.
צבי ענבר: האישור הוא לישיבה אחת.
צבי ענבר: שליש יכולים לדרוש.
צבי ענבר: אם רוצים יותר – פונים לוועדת הכנסת.
סאלח טריף: אנחנו מבקשים להתיר ישיבה אחת לוועדות הכנסת.
צבי ענבר: למעט ועדת החוץ והביטחון וועדת הכספים שרשאיות לקיים ישיבות ככל הנדרש.
צבי ענבר: ה צ ב ע ה בעד – 3 נגד- 1 (חבר הכנסת בני אלון) נמנעים – אין הבקשה להתיר ישיבה אחת לכל ועדה במהלך הפגרה, למעט לוועדת חוץ וביטחון ולוועדת הכספים שרשאיות לקיים ישיבות ככל הנדרש, נתקבלה.
סאלח טריף: לחבר הכנסת משה גפני יש הצעה לסדר.
משה גפני: אדוני היושב ראש, מכיוון שלאחר המליאה האחרונה יצאנו לפגרה, לא היתה לי הזדמנות לומר לך את מה שאני רוצה לומר לך עכשיו.
משה גפני: אתה התחייבת, אדוני יושב ראש ועדת הכנסת – ולא משנה מה דעותיך – שברגע שיש רוב לחוק, אתה תעביר אותו בכל הקריאות, ואכן נהגת כפי שאמרת.
משה גפני: ביום האחרון של ישיבת הכנסת לפני שהיא יצאה לפגרה, העברת חוק בקריאה ראשונה, וכאשר התברר – כפי שרבים טענו - שיש רוב גדול לעניין הזה, אמרת שלא תקבל על עצמך שום מרות אחרת, מלבד המרות הממלכתית של תפקוד נכון של הכנסת, ואני מודה לך על כך וגם ליושב ראש הכנסת, ואני רוצה שזה יירשם בפרוטוקול.
סדר היום: מדובר בדיון בחוק הזה, שלאחר קבלתו בקריאה שנייה במליאת הכנסת, הוא חזר ונמשך על ידי יושב ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט לאחר שהתקבלה ההסתייגות בקריאה השנייה, ואני ביקשתי בעניין הזה קודם כל לשמוע את חוות דעתו של היועץ המשפטי של הכנסת, כשמטבע הדברים יש לנו תקנון שעלינו להסתמך עליו.
סדר היום: יש מחלוקת בעניין חוק שנמשך על ידי יושב ראש הוועדה ואמור לחזור למליאה תוך שבוע ימים, כי אנחנו נמצאים בפגרה, והשאלה היא מה אומרים התקנון והפרשנות המשפטית בעניין הזה.
סדר היום: ראשית כל, אני מציע שנשמע את היועץ המשפטי של הכנסת בסוגייה הזאת, ואחר כך בוודאי נשמע את החברים שירצו להתייחס, ואז נחליט בסוגייה.
מאיר פרוש: האם זאת היתה הבקשה היחידה שקיבלת?
סאלח טריף: יש כמה בקשות, אבל עכשיו אנחנו דנים בחוק הזה.
צבי ענבר: סעיף 130, כידוע לכם, קובע שאם התקבלה הסתייגות בקריאה השנייה, תתקיים הקריאה השלישית בשבוע שלאחר השבוע בו הסתיימה הקריאה השנייה.
צבי ענבר: הוועדה רשאית לפני הקריאה השלישית להביא בהצעת החוק את שינויי הנוסח המחויבים בעקבות ההסתייגות או הגרסה שנתקבלה.
צבי ענבר: התקנון אינו אומר מה קורה, אם השבוע שלאחר השבוע בו הסתיימה הקריאה השנייה הוא שבוע של פגרה.
סאלח טריף: האם אדוני היועץ עיין בהסתייגות שהתקבלה בקריאה השנייה?
סאלח טריף: איזו מן הסתייגות זאת?
סאלח טריף: האם היא מחייבת דיון?
צבי ענבר: השאלה מה היא ההסתייגות שהתקבלה, היא לחלוטין לא רלוונטית.
צבי ענבר: האמת היא שלא רק שאני לא יודע מה נאמר בהסתייגות, אלא שאני גם לא יודע מה נאמר בחוק עצמו.
צבי ענבר: כל מה שאני יודע זה שהיתה הצעת חוק בקריאה שנייה והתקבלה הסתייגות.
יוסף יצחק פריצקי: יותר מאחת.
צבי ענבר: או יותר מאחת, ועל פי התקנון, כדי שלא תהיה תקלה של פרסום חוק שלא הוכנסו בו כל השינויים הניסוחיים או הטכניים המתבקשים, וכדי שהוא לא יובא לקריאה שלישית, הוא חוזר לוועדה, כדי שהוועדה תעשה בהקשר הזה עבודה שהיא כולה עבודה טכנית.
צבי ענבר: אין לוועדה סמכויות של שיקול דעת.
צבי ענבר: הוועדה צריכה לראות נוכח ההסתייגויות שהתקבלו, האם יש צורך להכניס תיקונים בסעיפים אחרים, כדי שבחוק תהיה הרמוניה.
צבי ענבר: אמנם יש בתפקיד הזה שיקול דעת, אבל שיקול הדעת נוגע רק לעניין ההתאמה, ולא לעניין הכנסת שינויים במה שהכנסת קיבלה כבר בקריאה השנייה.
יוסף יצחק פריצקי: הרי בפגרה גם הוועדות לא אמורות להתכנס.
צבי ענבר: זאת שאלה טובה מאד, ואני חוזר למה שבדיוק עמדתי עליו בשבוע שעבר.
צבי ענבר: בשבוע שעבר אמרתי במפורש שכל הנוהג בוועדה זו מזה שנים ומזה כנסות, בכל מה שנוגע לעבודת הוועדות בפגרה, הוא נוהג לקוי.
סאלח טריף: היואיל אדוני היועץ לתקן את העניין הזה בהמשך?
סאלח טריף: אני אעשה את זה בשמחה.
צבי ענבר: ועדות לא צריכות לפנות, וועדת הכנסת לא צריכה להתיר לוועדות להמשיך בעבודתן.
צבי ענבר: יש דרך בה עובדות ועדות בפגרה.
צבי ענבר: דרך אחת – הממשלה דורשת כינוס ועדה.
צבי ענבר: דרך שנייה – שליש מחברי ועדה פונה ליושב ראש הכנסת – לא ליושב ראש הוועדה – והוא שמכנס את הוועדה.
צבי ענבר: בעקרון, פגרה היא פגרה.
צבי ענבר: ראינו כבר בעבר שאם היה יושב ראש ועדה חרוץ, הוא היה מכנס את הוועדה שלוש פעמים בשבוע, והוא היה יודע שחברי ועדה לא יגיעו, ולכן עושה בוועדה כישר בעיניו.
צבי ענבר: לא, פגרה היא פגרה.
צבי ענבר: אם כך, דיברנו או על דרישת ממשלה, או על דרישת שליש מחברי ועדה ליושב ראש הכנסת, ויושב ראש הכנסת הוא שמכנס את הוועדה, או – וכאן אני מגיע לשאלה שלפנינו – שוועדת הכנסת רשאית להטיל על ועדה מוועדות הכנסת להמשיך בעבודתה בימי הפגרה.
צבי ענבר: מה פירוש הדבר?
צבי ענבר: אם ראתה ועדת הכנסת – וזה עניין של שיקול של ועדת הכנסת, אני אינני אומר פה כיצד על ועדת הכנסת לנהוג, אלא רק אומר מה הסמכויות שלה – שהצעת חוק חזרה אחרי קריאה שנייה לוועדה, ושעל פי סדר העניינים הרגיל היה צריך להביא אותה אחרי שבוע לקריאה שלישית לאחר התיקונים, רשאית ועדת הכנסת להטיל על ועדת החוקה, חוק ומשפט להתכנס ולהכין את הצעת החוק הזאת לקריאה שלישית, כמו שנדרש בסעיף 130.
סאלח טריף: הבנו את העניין, ואני מקווה שהוא ברור לכולם.
ראובן ריבלין: למרות שאני לא בעל ההצעה כאן – זה לא שמישהו עשה משהו בניגוד לדעתי, כי לא שאלו אותי - אני אומר לכם במפורש שהחוק הזה הוא חוק שמשך חקיקתו כבר כ-13 שנה, ואם יהיו עוד שלושה שבועות או פחות שלושה שבועות, זה לא בעיניי הדבר החמור.
ראובן ריבלין: זה הפך להיות חוק של איש, ולכן כל המהומה והמבוכה.
ראובן ריבלין: לפי דעתי, אם לא היה פה נושא של מחלוקת של קורח ובני עדתו, זאת אומרת: מחלוקת לגבי איש, ולא מחלוקת בין בית שמאי לבית הלל האם החוק ראוי או לא ראוי במסגרת העקרונית שלו, לא היה שום ויכוח, משום שהוויכוח הוא באמת ויכוח רציני ביותר.
ראובן ריבלין: אני מוכרח לומר שההסתייגויות שלי התקבלו בוועדה.
ראובן ריבלין: היה ניסוח ברור, שהעבירו לחברי הוועדה.
ראובן ריבלין: משום שההסתייגויות לא היו מסובכות, זאת היתה חוות דעתו של היועץ המשפטי של הוועדה לגבי החוק, מבחינת כשירותו להגיע לקריאה שלישית לאחר שבוע ימים; ואם היה נראה שיש איזושהי סתירה, התברר שהחוק ברור לחלוטין וכוונתו ברורה.
יש שאלה אחת: אין לי אפילו חשד קל שבקלים ביושב ראש הוועדה, שמעלה את הסעיף הזה ואחר כך ידון בסעיפים אחרים.
יש שאלה אחת: אני מבקש מחברי הוועדה לומר דבר אחד ברור: אם לא מכונסת הכנסת, בוודאי צריך לשאול האם צריך לכנס כנסת באופן מיוחד על עניין זה לפי סעיף 130, כי נכון שהתקנון קובע שצריך לכנס את הכנסת תוך שבעה ימים, אבל ידוע לכם שאם תכונס כנסת בגין חוק כזה או אחר, אין שום סיבה - -
זהבה גלאון: אדוני היושב ראש, חזקה עליי מצוותו של חבר הכנסת ריבלין שאנחנו לא דנים עכשיו בגופו של החוק.
זהבה גלאון: את זה נעשה כשנצביע בעד או נגד.
זהבה גלאון: השאלה היא האם משתמשים בוועדת הכנסת כדי לעשות "תרגיל" – ואני בכוונה מכניסה את המילה מרכאות – פרלמנטרי, תוך שימוש ציני בתקנון הכנסת, ואני רוצה להגיד למה אני מתכוונת.
זהבה גלאון: כשחבר הכנסת אמנון רובינשטיין משך את החוק לקריאה שלישית על מנת לדון בהסתייגויות בוועדת החוקה, חוק ומשפט, הוא עשה את זה על פי סעיף 130, מתוך הנחה שכולם כאן היו שותפים לה, שסעיף 130 אומר שמחזירים אותו לוועדה, אבל בפגרה לא מחוקקים.
זהבה גלאון: אמנם זה לא מופיע בתקנון, אבל זה ברור שבפגרה לא מחוקקים.
זהבה גלאון: לכן הוא חשב שבנחת נוכל לדון בזה בוועדה.
זהבה גלאון: באים עכשיו ומביאים 25 חתימות לכינוס המליאה, שזה בהחלט לגיטימי לעשות, וזה גם דמוקרטי.
זהבה גלאון: זה דמוקרטי לעשות כינוס מליאה בפגרה, כשיש בחירות לראשות ממשלה, כשיש דברים העומדים ברומו של עולם, אבל להעביר חוק עכשיו, חוק ששנוי במחלוקת, ולנצל אזור דמדומים?
רחמים מלול: הוא לא שנוי במחלוקת.
זהבה גלאון: אז הוא לא שנוי במחלוקת.
זהבה גלאון: הרעיון הוא לקיים דיון בוועדת הכנסת תוך ניצול אזור דמדומים של התקנון.
יאיר פרץ: זאת הצעה של ליבאי.
זהבה גלאון: הרעיון כאן הוא לאכוף על ועדת החוקה, חוק ומשפט לעשות שימוש של מה שנקרא עוקף ועדת החוקה, חוק ומשפט.
זהבה גלאון: האם אנחנו עכשיו יכולים לכופף את ועדת החוקה, חוק ומשפט?
זהבה גלאון: אני חושבת שזה לא יאה, ושוועדת הכנסת לא צריכה לאשר את זה.
סאלח טריף: אני מבקש להתמקד בסוגייה שעלתה כאן, ולא להתחיל לעבוד על החוק עצמו.
סאלח טריף: אנחנו דנים יותר בסוגייה תקנונית ותקדימית בעניין של הכנסת, כינוסה בפגרה ודיון בחוק.
סאלח טריף: זאת השאלה, היועץ המשפטי הבהיר אותה, ולכן אני מבקש שתתמקדו בה.
סאלח טריף: אינני רוצה להיכנס לתכנים של החוק, כי הם לא מעניינים אותי כרגע.
אופיר פינס-פז: אני גם לא אכנס לתכנים של החוק.
אופיר פינס-פז: מאז שנוסדה הכנסת הזאת, לפי מיטב ידיעתי – וגם בדקתי את זה עם היועץ המשפטי של הכנסת – לא הביאו חוקים פרטיים להצבעות, למעט בנושאים טכניים של בחירות, שהיו מחויבים ערב בחירות, בתקופת הפגרה, ומטעמים מאד מובנים.
אופיר פינס-פז: הטעמים הפעם כפולים ומכופלים משתי סיבות.
אופיר פינס-פז: הראשונה, ככל שהדבר יישמע מוזר, יש הרבה מאד חברי כנסת שנמצאים בפעילות פוליטית למען מטה כזה או אחר, ולא צריך לזמן אותם כדי לדון בחוקים שהם שנויים במחלוקת וכו'.
אופיר פינס-פז: כמו כן, אין ספק שכל חקיקה, בין אם היא קשורה בכסף ובין אם היא איננה קשורה בכסף אבל היא קשורה בדברים אחרים שקשורים לערכים, יש לה אולי השפעה ישירה או מקיפה על הבחירות עצמן.
אופיר פינס-פז: אני אומר לכם: בואו לא נשנה נורמות.
סאלח טריף: האם להערכתך בגלל שיש לחוק קשר לבחירות, לא צריך להצביע עליו לפני הבחירות?
אופיר פינס-פז: לא שלא צריך, אלא אסור להצביע.
אופיר פינס-פז: בואו לא נשנה קודים של התנהגות ונורמות ששררו כאן
אופיר פינס-פז: במשך 52 שנים.
אופיר פינס-פז: אין לזה סיבה.
אופיר פינס-פז: נדמה לי שהפגרה הזאת מסתיימת בתאריך 13 בפברואר, שבוע אחרי הבחירות.
אופיר פינס-פז: יביאו את כל החוקים ויצביעו עליהם בצורה מסודרת, ולא בצורה של מחטף.
אופיר פינס-פז: גם אם התקנון לא אוסר במפורש, אבל הכנסת התנהגה בסגנון אחר במשך הרבה מאד שנים, אין סיבה לשבור אותו.
אופיר פינס-פז: למה רוצים לשבור אותו?
אופיר פינס-פז: צריכות להיות סיבות מאד מאד חשובות כדי לשבור אותו.
ראובן ריבלין: ואם הממשלה מביאה חוקים שהם לא חוקי בחירות, אבל יש להם השלכות על הבחירות, כמו: תשלום חובות הקיבוצים?
ראובן ריבלין: !
אופיר פינס-פז: לא צריך להביא אותם להצבעה.
אופיר פינס-פז: לגבי הדיון בוועדת החוקה, חוק ומשפט, אני רוצה להפתיע אותך.
אופיר פינס-פז: משום שצבי ענבר הגדיר את הדיון הזה כדיון טכני – והוא באמת טכני במהותו – אין לוועדת החוקה, חוק ומשפט סמכות להפוך את החוק, לא החוק הזה ולא שום חוק אחר - - איני רואה בעיה עם עצם הדיון, ואני גם לא מציע לכפות את העניין הזה הר כגיגית על יושב ראש הוועדה.
אופיר פינס-פז: אם זה חשוב למציע החוק, אני בטוח שיושב ראש הוועדה יכנס את הוועדה ויסיים את ההליכים הפנימיים תוך כדי תקופת הפגרה.
אופיר פינס-פז: החשוב הוא לא לשנות את העניין של ההצבעות בפגרה, תוך כדי תקופת הפגרה.
סאלח טריף: אני מבקש להגיד לחברים שמה שוועדת הכנסת מביאה לדיון נעשה על פי כל כללי הכנסת, וזה לא עניין של כפייה או לא, כי אני חייב לדון בבקשה.
סאלח טריף: מה שיתקבל זו החלטה, לא שלי ולא של אף אחד, אלא של כולנו, ולא צריך להיבהל ממנה.
יוסף יצחק פריצקי: אדוני היושב ראש, יש לנו כלל, והכלל הוא שבפגרה לא מביאים חוקים פרטיים.
יוסף יצחק פריצקי: הכלל הזה מתגבר עכשיו שבעתיים, בהנחה שאחרי הבחירות האלה הכנסת לא משתנה.
יוסף יצחק פריצקי: אני יכול עוד להבין אם חברי הכנסת יגידו: מקיימים בחירות, ואינני יודעים אם נמשיך לכהן בכנסת הבאה, אבל הכנסת לא משתנה אחרי הבחירות האלה.
יוסף יצחק פריצקי: מה שישתנה, אם ישתנה אולי, זה מי יהיה ראש הממשלה ולא חברי הכנסת.
יוסף יצחק פריצקי: לכלל הזה יכול להיות חריג אחד, חוקים שהזמן מחייב להעבירם, ואני אתן דוגמה: הממשלה רוצה להניח הצעת חוק לגביית ארנונה לשנת 2001, כי לשיטתה של הממשלה, או לחוות הדעת המשפטית שלה, אי אפשר לגבות ארנונה.
יוסף יצחק פריצקי: אני מתנגד לחוק הזה, אבל חוק כזה צריך לעלות, משום שהגיע התאריך אחד בינואר 2001, ובינתיים הממשלה אומרת: אני לא יכולה יותר לגבות.
יוסף יצחק פריצקי: זה החריג לכלל.
יוסף יצחק פריצקי: אני לא רוצה לדבר על החוק של חבר הכנסת ריבלין.
יוסף יצחק פריצקי: יש פה הרבה מאד חוקים.
יוסף יצחק פריצקי: אני לא מבין מה הדחיפות להביא אותם עכשיו.
יוסף יצחק פריצקי: לכן, אני מציע פשוט לעזוב אותם, לחכות עד התאריך 13 בפברואר, ולהביא אותם אז.
רחמים מלול: אדוני היושב ראש, אני רוצה להזכיר את המחזה שהיה ביום האחרון של כינוס מליאת הכנסת בשבוע שעבר - כאשר ההסתייגות המרכזית שעליה יש חילוקי דעות עברה ברוב של כ-20 קולות - כשחבר הכנסת לפיד עט על יושב ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט.
רחמים מלול: אף פעם לא ראיתי את חבר הכנסת לפיד עט כך על שלל כלשהו, כמו באותו יום.
יצחק כהן: לא רק הוא, פלוגה שלמה של אוהבי ישראל.
רחמים מלול: אני אזכיר גם את חברת הכנסת זהבה גלאון.
רחמים מלול: כמעט מחצו אותו, על מנת לחדד את החושים שלו, שמא יפספס את הרגע שבו הוא צריך לגשת למיקרופון ולבקש למשוך את החוק מקריאה שלישית, כלומר: העיט הזה וההתנפלות הזאת על יושב ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט רק מוכיחים לנו עד כמה חרב עולמם של אותם חברי כנסת, כאשר החוק הזה עבר בקריאה שנייה, והם חששו שגם העולם הבא שלהם ייחרב, אם הוא יעבור חלילה בקריאה שלישית.
זהבה גלאון: האם זה דיון לגופו של התקנון?
רחמים מלול: אני הגשתי את הבקשה, ואני ניסחתי אותה גם כן.
רחמים מלול: התופעות הללו שציינתי, רק מעידות מה היתה כוונתם של אותם חברי כנסת - בדיוק מה שחושדת בנו חברת הכנסת גלאון, אני מחזיר לה מנה אחת אפיים - ניצול התקנון ושימוש בתרגיל פרלמנטרי, מתוך כוונה תחילית לדחות את כל הנושא עד אחרי הפגרה.
סאלח טריף: וקיבלתם תשובה.
סאלח טריף: לגיטימי לחלוטין.
יוסף יצחק פריצקי: כוונת המציעים היתה טהורה לחלוטין.
סאלח טריף: כן, הכל טהור, כל הכוונות כאן בכנסת טהורות, אין כוונות לא טהורות בבית, וזו קביעה חד משמעית.
רחמים מלול: 25 איש עומדים מאחוריי, אדוני.
סאלח טריף: לא רק הם.
רחמים מלול: בחתימות לפחות.
רחמים מלול: האם חברת הכנסת גלאון, או חבר הכנסת אופיר פינס-פז, יכולים לדמות בנפשם מה הוא יום בחייו של אסיר?
רחמים מלול: מה היא שעה בחייו של אסיר?
זהבה גלאון: אבל אנחנו לא נכנסים לגופו של החוק.
יצחק כהן: ממש לא...
רחמים מלול: את מדברת על כך שהוא יידחה בעוד חודשיים.
זהבה גלאון: לא, יש פרוצדורה.