GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלי בן-מנחם: ליושב ראש הישיבה יכולים להיות גם כמה דברים לא נעימים, לעומת כל הדברים הנעימים שהוא זוכה להם.
אלי בן-מנחם: מה שאני מתכוון לומר הוא שצריך להיזהר בקטע הזה של הדברים שכן לפעמים רואים חבר כנסת שמוצא החוצה תוך דקה או שתי דקות והוא אפילו לא יודע בשל מה הוא הוצא.
אלי בן-מנחם: זאת כנסת, אנחנו נבחרי הציבור, ואנחנו צריכים להיות זהירים בכל מה שקשור לעניין הזה.
אלי בן-מנחם: היום יושבת ראש ועדת האתיקה היא חברת הכנסת דליה רבין-פילוסוף אבל מחר יכול להתמנות לאותו תפקיד יושב ראש אחר שינהל במקום הוועדה בית משפט, ולאן נגיע?
אלי בן-מנחם: יש גבול לכל תעלול.
אלי בן-מנחם: מגזימים כאן כל הזמן ואינני מבין מדוע.
סאלח טריף: עם כל האווירה ששורת היום במדינה ועם כל מה שקורה היום – זה לא הזמן שעניין כזה צריך לעלות כאן לדיון.
סאלח טריף: אנחנו דנים בנושא הזה במנותק מהמציאות.
סאלח טריף: זאת הצעה לעתיד.
אלי בן-מנחם: לפי דעתי הסמכות צריכה להישאר רק בידי יושב ראש הכנסת.
יולי יואל אדלשטיין: אני דווקה, בשונה מידידי חבר הכנסת אלי בן-מנחם, תומך בהצעה - - -
אלי בן-מנחם: בגלל זה שאתם תומכים בה אני מודאג.
יולי יואל אדלשטיין: מצב הסגנים לפי דעתי קצת יותר עדין ואני אומר מדוע; מניסיוני הצנוע אני יכול לומר שסגני יושב ראש הכנסת מנהלים את ישיבות המליאה בסדר מופתי וללא משוא פנים אבל לעומת זאת חבר כנסת, גם אם הוא רוצה להתפרע ושקולו יישמע - לא יתעסק יותר מדי עם יושב ראש הכנסת ואני אומר זאת בשפה פשוטה.
יולי יואל אדלשטיין: אם כבר מושיבים אחד מאתנו לנהל את הישיבה, הכנסת הצביעה ואישרה זאת למרות שכולנו מבינים שמדובר על מפתח סיעתי אבל בכל זאת הכנסת הצביעה ואישרה זאת, לכן הסנקציות - - -
אלי בן-מנחם: יש עשרים סגנים ליושב ראש הכנסת.
יולי יואל אדלשטיין: יש חוק שמגביל את מספר הסגנים.
יולי יואל אדלשטיין: מכל מקום לעתיד לבוא יכול להיות שאם הדבר הזה יתפתח חס וחלילה לכיוון בלתי רצוי - גם החברים יהיו קצת יותר זהירים כשהם ירימו אצבע לטובת אדם זה או אחר כסגן יושב ראש הכנסת.
שאול יהלום: אני מבקש להעיר שכל אחד מאתנו, כשהוא מופיע בפני צעירים או בכלל בפני תלמידים, תמיד, לא קורה אחרת, הצעירים מדברים על התנהגות חברי הכנסת ומוסיפים ואומרים שאנחנו מתפרעים בכנסת כמו בשוק.
שאול יהלום: לפי דעתי מטרת הסעיף שהונח על שולחננו הוא לחזק את ניהול הישיבות.
שאול יהלום: את 80% או 90% של הישיבות לא מנהל יושב ראש הכנסת אלא הסגנים שלו, וכאן גם מדובר על יושבי ראש ועדות.
שאול יהלום: אין ספק שאנחנו צריכים לחזק את הנוהל ובסך הכל מה אנחנו אומרים?
שאול יהלום: הרי לא מדובר על כך שהיושב ראש יהרוג חבר כנסת, אלא הוא יפנה בקשר אליו לוועדת האתיקה.
סאלח טריף: בהגשת תלונה.
שאול יהלום: בהנחה שוועדת האתיקה היא ועדה סבירה, בדרך כלל בוחרים אותה בצורה הכי הגיונית שרק יכולה להיות, מבין חברי הכנסת, לכן ההנחה היא שלא תהיה אליה פנייה אם לא יהיו דברים בגו, ואם כן יפנו – הוועדה תדחה את התלונה.
שאול יהלום: מה כבר קרה?
אלי בן-מנחם: אולי תחשוב על מצב הפוך - - -
שאול יהלום: ודאי שגם הוא יכול להיות; אתה גם יכול להתלונן, אבל המצב ההפוך לא היה קיים בעבר.
סאלח טריף: קיים בנושא הזה מצב אבסורדי.
סאלח טריף: קרה שמישהו התלונן עליי למרות שאני לא יכולתי להתלונן עליו.
שאול יהלום: היושב ראש לא יכול היה לפנות לוועדה, לכן תקנו את המצב.
שאול יהלום: גברתי יושבת ראש ועדת האתיקה, אני מבקש להעיר הערה ואני מבקש שתבינו כולכם שאין מדובר על עניין אישי.
שאול יהלום: אנחנו לא מתקנים את המצב לקדנציה אחת אלא לדורות וכך צריך להתייחס לדברים.
שאול יהלום: תארי לך, חברת הכנסת רבין-פילוסוף, שאת מתלוננת נגד חבר כנסת ואת גם מכהנת כיושבת ראש ועדת האתיקה, לכן אני מציע להוסיף את המילים: ובלבד שהם אינם חברי ועדת האתיקה.
ארבל אסטרחן: קורה שמוגשות תלונות לוועדת האתיקה נגד חברי אותו הוועדה.
שאול יהלום: נניח שאני מפריע בזמן שחברת הכנסת דליה רבין-פילוסוף מכהנת כיושבת ראש הישיבה - - -
ארבל אסטרחן: אז היא לא תשב באותה ישיבה רלוונטית של ועדת האתיקה.
סאלח טריף: היא לא תצביע.
דליה רבין-פילוסוף: אני אפסול את עצמי.
שאול יהלום: האם זה הנוהל הקיים?
דליה רבין-פילוסוף: כן.
סאלח טריף: זה כמו שחבר ועדת הכנסת לא יכול להגיש ערעור על החלטת היושב ראש.
סאלח טריף: זה בלתי אפשרי.
דליה רבין-פילוסוף: במקרה כזה אני מיד, אוטומטית, אפסול את עצמי מלדון באותה ישיבה.
שאול יהלום: אני לא מתכוון רק ליושבת ראש אלא גם לחברי ועדת האתיקה.
שאול יהלום: נניח שחבר הכנסת ריבלין הוא חבר ועדת האתיקה, הוא גם סגן יושב ראש הכנסת - - -
דליה רבין-פילוסוף: אם הוא רגיש לתלונה – הוא יפסול את עצמו מלדון בה.
שאול יהלום: אם זה הנוהל הקיים בוועדת האתיקה – כי אז זה בסדר.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני למדתי להבדיל בין גופם של דברים לגופו של מדבר.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: לחבר הכנסת שאול יהלום אני מבקש לומר שהוא כמעט שכנע אותי לשנות עמדה אבל אני מחזיק בכל אופן בעמדתי שצריך לתת קרדיט לחברי הכנסת ולסמוך על כך שהם יתנהגו בסדר.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: אנחנו לא נתחיל בהליכים של סנקציות - - -
דליה רבין-פילוסוף: אם כך לא צריך בכלל את ועדת האתיקה.
אלי בן-מנחם: אני חוזר על עמדתי שזה לא הזמן לדון בעניין הזה.
סאלח טריף: זה כן הזמן.
סאלח טריף: צריך לחזק את ועדת האתיקה.
סאלח טריף: רשות הדיבור נתנה, להזכירכם, לחבר הכנסת דהאמשה.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברת הכנסת דליה רבין-פילוסוף - - -
אלי בן-מנחם: האם מותר לי לבקש שהסגנים לא ישתתפו בישיבה - - -
שאול יהלום: זה לא נוגע להם.
סאלח טריף: אני מבקש אתכם לאפשר לחבר הכנסת דהאמשה לסיים את דבריו.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברת הכנסת דליה רבין-פילוסוף העירה על דבריי ואמרה שאם כך אז לא צריך את ועדת האתיקה בכלל, ואני מבקש לומר על דבריה אלה שהלוואי שיכולנו להגיע למצב כזה שהוועדה הזאת אמנם לא היתה קיימת בכלל אבל מסתבר שהיא חיונית למקרים יוצאים מן הכלל ואל לנו להפוך את הכלל - - -
אלי בן-מנחם: אני מבקש להעיר הערה טכנית; עם כל הכבוד, כמו שדאגו לפנסיה של חברי הכנסת ולתוספות, וכמו שהיו מי שקבעו, אלה שיש להם 100% פנסיה, שהחליטו לוותר על הפנסיה שלי, כך קורה, לצערי, אותו הדבר עם העניין הזה, שיושבים כאן אנשים שמחליטים ואולי, מבחינה אתית, הסגנים שמדובר עליהם לא היו צריכים להשתתף בישיבה.
סאלח טריף: רבותיי, זה לא עניין אישי של אף אחד אלא עניין של התנהלות הכנסת, של דברים שנתונים לשיקול דעתנו, ועדת האתיקה כוללת חברי כנסת ותיקים שיודעים איך להתנהג, בדרך כלל בוחרים את חבריה כחברים שידועים כאנשים שקולים לכן אני - - -
אלי בן-מנחם: - - -
סאלח טריף: חבר הכנסת בן-מנחם, לך יש עמדה, הבנו אותה, אבל אני מבקש שתאפשר גם לנו להביע את עמדתנו.
סאלח טריף: לא הכל אישי כאן.
סאלח טריף: אני סבור כי חשוב מאד לחזק את מעמדה של ועדת האתיקה.
סאלח טריף: אני רוצה לספר לכם מקרה שקרה, של אזרח שהתלונן כנגדי על כך שנהגתי לא טוב בכביש, העניין הגיע לוועדת האתיקה ואני הודיתי שאותו אזרח שהתלונן צדק בהחלט בתלונה שהוא הגיש נגדי.
סאלח טריף: לכן אני אומר שטוב שקיימת ועדת האתיקה, טוב שיש - - -
אלי בן-מנחם: ועדת האתיקה היתה תמיד.
סאלח טריף: אני מבקש אותך לאפשר לי לסיים את דבריי.
סאלח טריף: מה שאני מבקש לומר הוא שטוב שיש בירור בכנסת על דברים שקורים במליאה ואני סומך על שיקול הדעת של החברים.
ראובן ריבלין: זה לא מונע מחבר כנסת שמרגיש שיושב ראש הישיבה - - -
אלי בן-מנחם: יש סגני יושב ראש הכנסת שמוציאים חברים מהאולם תוך דקה על מאומה.
סאלח טריף: חבר הכנסת בן-מנחם, אתה מפריע לניהולה התקין של הישיבה.
ראובן ריבלין: אם יש יושב ראש שרודף חברי כנסת מסויימים, אפשר להגיש נגדו תלונה לוועדת האתיקה.
ראובן ריבלין: להזכירכם, בשבוע שעבר היה מצב של חבר כנסת שלא היה מוכן לשמוע מה שהיושב ראש אמר, וזה דבר שלא ייתכן שיקרה שנית.
סאלח טריף: אני מעמיד להצבעה את אישור נוסח ההצעה.
סאלח טריף: נוסח ההצעה אושר.
סאלח טריף: נעבור להצעה לתיקון חוק חסינות חברי הכנסת, זכויותיהם וחובותיהם, התשי"א-1951.
ארבל אסטרחן: מדובר על תיקון לחוק חסינות חברי הכנסת.
ארבל אסטרחן: החוק מסדיר את כל נושא ועדת האתיקה ובנוסף יש קטעים שבהם הוא מסדיר את החובה להגיש הצהרות הון.
ארבל אסטרחן: הסעיף בחוק החסינות שקובע מה הן הסנקציות שניתן להטיל על חברי הכנסת בגין התנהגותם לא כולל בתוכו את העובדה שחבר כנסת לא הגיש הצהרת הון.
ארבל אסטרחן: היום כתוב שחבר הכנסת יהיה נתון לשיפוטה של ועדת האתיקה אם הוא עבר על הוראות סעיפים מסויימים, אם הוא נעדר מישיבות הכנסת ללא הצדק סביר מעל מינימום מסויים ואילו ההצעה של ועדת האתיקה היא לכלול גם את הנושא של הצהרת ההון בסעיף שקובע את הסנקציות ולקבוע שחבר כנסת שלא הגיש במועד את הצהרת ההון שלו – ועדת האתיקה שדנה בעניינו תוכל לגזור עליו הערה, אזהרה, נזיפה, הרחקה מישיבות, שלילת שכר, וסנקציות נוספות שנמצאות בתחום סמכותה.
סאלח טריף: להזכירכם, אנחנו מדברים על תיקון סעיף 13ד.
מאיר שטרית: למה זה עניין של הוועדה?
ארבל אסטרחן: כי הנושא נדון היום בוועדת האתיקה - - -
דליה רבין-פילוסוף: הוא בסמכות ועדת האתיקה.
ארבל אסטרחן: הוועדה יושבת ודנה בחברי כנסת שלא הגישו את הצהרת ההון שלהם או שהגישו אותה באיחור והיא יכולה להחליט על נזיפה חמורה - - -
שאול יהלום: מה עם העניין של הצטברות הימים?
ארבל אסטרחן: מוצע שכל יום של איחור יחשב כהפרה שבגינה ניתן יהיה להטיל סנקציה.
מאיר שטרית: כל יום – זאת הגזמה.
ארבל אסטרחן: בכנסת הזאת, לדוגמה, יש חברי כנסת שהגישו את הצהרת ההון שלהם במועד, יש כאלה שהגישו את ההצהרה באיחור של שנה ויש חברי כנסת בודדים שלא הגישו את ההצהרה בכלל והסנקציה הכי חמורה שוועדת האתיקה יכולה לנקוט נגדם היא נזיפה חמורה.
מאיר שטרית: אני מבין שאתם רוצים לשנות את העונשים כדי שוועדת האתיקה תוכל להעניש את חברי הכנסת אבל אי אפשר לשפוט חבר כנסת בגין כל יום של הפרה נמשכת בו חבר הכנסת לא הגיש את ההצהרה.
שאול יהלום: המציעים טוענים שיש הבדל אם חבר כנסת לא הגיש את ההצרה אחרי חודש או אחרי שנה.
מאיר שטרית: אני מציע שוועדת האתיקה תדון בעניין כזה אחרי חודש ולא אחרי שנה.
ארבל אסטרחן: נניח שהיא אכן דנה בעניינו של חבר כנסת מסויים והוא מודיע שהוא יגיש את ההצהרה.
ארבל אסטרחן: אחרי חודש מתברר שהוא עדיין לא הגיש אותה - - -
מאיר שטרית: אם כך צריך להטיל עליו סנקציה.
מאיר שטרית: נכון שאתם רוצים להרחיב את הסנקציות שנמצאות בתחום סמכויות ועדת האתיקה, אבל אי אפשר לדבר על כל יום של הפרה נמשכת בו חבר הכנסת לא הגיש את ההצהרה.
מאיר שטרית: אם, לדוגמה, חבר הכנסת לא הגיש את ההצהרה אחרי שוועדת האתיקה גזרה עליו סנקציה מסויימת, היא תוכל לדון שוב לדון בעניינו.
מאיר שטרית: אני תומך בהגברת הסנקציות, אבל אני לא מסכים לכך שוועדת האתיקה תוכל לשפוט את חבר הכנסת בגין כל יום של הפרה נמשכת בו הוא לא הגיש את ההצהרה.
ארבל אסטרחן: כל איחור יראו כהפרה מתמשכת.
מאיר שטרית: אני לא מסכים לכך.
מאיר שטרית: אני מסכים שידונו בעניין פעם נוספת אבל לא בגין כל יום של הפרה נמשכת.
ראובן ריבלין: נניח שאדם בנה בניין לא חוקי, הוא לא נשמע לצו, על פי זה כל יום הוא עובר עבירה.
מאיר שטרית: בפרקטיקה זה לא עובד.
ארבל אסטרחן: נניח שחבר כנסת ננזף על ידי ועדת האתיקה והוא מתבקש להמציא את הצהרת ההון שלו בהקדם.
ארבל אסטרחן: אחרי חודש מסתבר שהוא לא המציא אותה - - -
מאיר שטרית: אז תטילו עליו עוד סנקציה.
שאול יהלום: זה, בדיוק, מה שכתוב בהצעה.
מאיר שטרית: אני מצטער, אבל אני לא יכול להסכים לנוסח שאומר: "...
מאיר שטרית: לקבוע כי ועדת האתיקה תוכל לשפוט את חבר הכנסת בגין כל יום של הפרה נמשכת בו לא הגיש את ההצהרה.
מאיר שטרית: ".
מאיר שטרית: אפשר לקבוע כי הוועדה תהיה רשאית לדון בהפרה מתמשכת, אבל לא להכניס את המילים: כל יום.
שאול יהלום: אני סבור שצריך להכניס את העניין של האזהרה באיזשהו מקום בהצעה.
מאיר שטרית: אין מענישים אלא אם מתריעים.
ראובן ריבלין: התראה.
דליה רבין-פילוסוף: העניין הזה מכוסה.
שאול יהלום: צריך להיות כתוב: המשיך חבר הכנסת לא לתת לאחר הדיון הראשון והוזהר על כך בכתב על ידי ועדת האתיקה, רשאית ועדת האתיקה - - -
מאיר שטרית: לדון מחדש בעניין ו - - -
דליה רבין-פילוסוף: זאת אומרת שאחרי האזהרה, אם יש עבירה מתמשכת, יש אפשרות להטיל סנקציה.
שאול יהלום: כן, אבל צריך להכניס בתיקון את אקט האזהרה.
שאול יהלום: מה בקשר לסעיף 13ב?
ארבל אסטרחן: העניין הזה מופיע בחוק העיקרי.
ארבל אסטרחן: אנחנו מתקנים עכשיו את סעיף 13ד שהוא זה שקובע את הסנקציות.
סאלח טריף: רבותיי, אני מעמיד להצבעה את הצעת התיקון עם המילה: מתמשכת, ועם האזהרה.
סאלח טריף: חבר הכנסת אלי בן-מנחם נמנע בהצבעה.
סאלח טריף: נעבור לנושא הבא בסדר יומנו – בקשה לרוויזיה על קביעת הוועדה לדיון בהצעת חוק הפריה חוץ גופית, התש"ס-2000, של חבר הכנסת דוד טל.
סאלח טריף: רוויזיה על קביעת הוועדה לדיון בהצעת חוק הפריה חוץ גופית, התש"ס-‏2000
מאיר שטרית: לאיזה ועדה הנושא הועבר?
סאלח טריף: ביום 7 באוגוסט 2000 נקבע להעביר את הנושא לוועדה משותפת של ועדת העבודה, הרווחה והבריאות והוועדה לקידום מעמד האישה.
דוד טל: אנחנו סבורים שהנושא הזה יכול להיות נדון אצלנו בצורה יותר יסודית, יותר מעמיקה ויותר בצורה מומחית שכן לנו יש את כל הכלים לצורך העניין הזה.
סאלח טריף: חבר הכנסת טל, אני מבקש אותך שתסכים שהנושא הזה יועבר לוועדה המשותפת.
דוד טל: לא; אינני מסכים.
דוד טל: אני מסכים להעביר את העניין לדיון בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות ואני סבור שכפי שהיועץ המשפטי אמר, שזה מקומו הטבעי של החוק הזה.
סאלח טריף: אני מעמיד להצבעה - - -
דוד טל: יושב ראש האופוזיציה הצליח לשכנע אותי ואני נעתר לבקשתו בגלל מה שקורה בימים האלה, - שהעניין יועבר לדיון בוועדה משותפת, בראשותי.
דליה רבין-פילוסוף: הוועדה המשותפת היא בראשותי.
דוד טל: אם כך כי אז אני עומד על בקשת הרוויזיה.
מאיר שטרית: במצב הקיים היום קשה מאד לנשים לקבל תרומת בייציות והתוצאה היא שמשפחות שאין להן יכולת להיכנס להיריון נמצאות במצב שלצערנו הן לא יכולות להרות ואילו החוק הזה אמור להקל על המצב הזה ולאפשר להרבה יותר נשים לקבל תרומת בייציות.
שאול יהלום: בקשר להצבעה שלי, חשוב לי לשמוע מה היא דעתה של יושבת ראש הוועדה, חברת הכנסת דליה רבין-פילוסוף, שכן מי שקבע קריטריונים חדשים זאת ועדה של משרד הבריאות שדנה בעזרת מומחים בנושא הזה ואני מבקש לשאול אותה האם היא סבורה שצריך לקבל את ההמלצות המקצועיות?
דליה רבין-פילוסוף: בוודאי.
ראובן ריבלין: איזו שאלה?
קריאות: הצבעה.
זהבה גלאון: אנחנו מכירים את הפעילות של חבר הכנסת דוד טל ואנחנו, כולנו, יודעים על מה מדובר.
זהבה גלאון: אני, בעניין הזה, אצביע לגופו של עניין.
זהבה גלאון: יש נושאים שלגביהם אתה יודע, חבר הכנסת דוד טל, שהצבעתי שהם יועברו לוועדה שלך, גם כאשר כל חבריי - - -
סאלח טריף: ועדת הפנים ואיכות הסביבה לדיון בהצעות חוק שמירת הקדושה של הכותל ורחבתו.
סאלח טריף: ביום 20 ביוני 2000 נקבע להעביר את הצעת החוק של חבר הכנסת ליצמן, חוק שמירת הקדושה של הכותל ורחבתו, לדיון בוועדת הפנים ואיכות הסביבה.
סאלח טריף: חברת הכנסת נעמי חזן ביקשה רוויזיה.
יעקב ליצמן: מדובר על שני חוקים; גם על החוק של חבר הכנסת דוד אזולאי.
סאלח טריף: כאמור, מדובר על שני חוקים שעניינם זהה.
זהבה גלאון: על מה מצביעים?
סאלח טריף: ועדת הכנסת החליטה להעביר את הנושא לדיון בוועדת הפנים ואיכות הסביבה, וחברת הכנסת חזן ביקשה רוויזיה על החלטתה זו.
סאלח טריף: נצביע עכשיו על הרוויזיה.
סאלח טריף: נעבור לנושא הבא בסדר יומנו – קביעת ועדות לדיון בהצעות חוק.
סאלח טריף: הצעת חוק הפיקוח על תוצרת ביולוגית אורגנית, התש"ס-2000, של חבר הכנסת שלום שמחון ושל קבוצת חברי כנסת.
סאלח טריף: נשמעו הצעות להעביר את הצעת החוק לדיון בוועדת הכספים.
מאיר שטרית: מה פתאום לוועדת הכספים?
מאיר שטרית: חקלאות זה עניין של ועדת הכלכלה על פי התקנון.
סאלח טריף: אולי לעניין הזה יש משמעויות תקציביות?
מאיר שטרית: אין לו שום משמעות תקציבית.
מאיר שטרית: חקלאות אורגנית משמעותה צמחים שמגדלים אותם בלי שום ריסוס של חומרים כימיים או מלאכותיים.
מאיר שטרית: מטפלים בהם רק בחומרים טבעיים.
בנימין אלון: אני מציע ליושב ראש הישיבה לעבור להצעה הבאה.
סאלח טריף: הצעת חוק הרשויות המקומיות (מאבק בנגע הסמים), התש"ס-2000, של חבר הכנסת טלב אלסאנע וקבוצת חברי כנסת.
סאלח טריף: אני סבור שאת הנושא הזה צריך להעביר לוועדה למלחמה בנגע הסמים.
סאלח טריף: הצעת חוק שעות עבודה ומנוחה (תיקון – שעות המנוחה השבועית), התש"ס-2000, של חבר הכנסת יולי יואל אדלשטיין וקבוצת חברי כנסת.
בנימין אלון: יש שתי הצעות באותו נושא; ההצעה האחרת היא שלי.
סאלח טריף: כאמור מדובר על שתי הצעות חוק באותו נושא, של חברי הכנסת אלדשטיין ואלון.
ראובן ריבלין: לאיזה ועדה מעבירים באופן טבעי נושא כזה?
סאלח טריף: לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
סאלח טריף: אני מעמיד להצבעה את ההצעה להעביר את שתי ההצעות לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
אליעזר זנדברג: אני מבקש להעביר את שתי ההצעות לוועדת הכלכלה.
סאלח טריף: יש עוד הצעת חוק שגם אותה אני אעמיד להצבעה כדי להעביר אותה לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות, היא כמו שתי ההצעות שהעברנו עכשיו לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות, - הצעת חוק של חבר הכנסת פרוש – הצעת חוק שעות עבודה ומנוחה (תיקון – עבודה בימי מנוחה בחנות של אגודה שיתופית), התש"ס-1999.
ראובן ריבלין: גם הצעת חוק זאת צריכה להיות נדונה בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
קריאות: ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות התקבלה.
אליעזר זנדברג: אני מבקש רוויזיה על שתי ההצבעות.
סאלח טריף: אני מודיע לכם, שהפעם ארשה לעצמי, בהתייעצות עם חברי הכנסת ריבלין ופינס ועם יושב-ראש הכנסת, לעבור על התקנון של הכנסת.
סאלח טריף: אני לא מוכן לדון בשום בקשה לפטור מחובת הנחה, ומי שיש לו עם זה בעיה יעשה כל מה שהוא רוצה.
סאלח טריף: בעניין הזה הפך להיות לנוהל בכנסת דבר חסר תקדים, חסר אחריות.
סאלח טריף: עונת המלפפונים הגיעה, זה סוף עונה בכנסת וכל אחד רוצה לחוקק חוק ומיד.
שאול יהלום: כשאתה רצית את החוק של ועדת טל, כולם היו צריכים לחתום.
סאלח טריף: לא אני רציתי, כולם רצו.
סאלח טריף: אנחנו דנים בערעורו של חבר הכנסת משה רז.
משה רז: מדובר בהצעה דחופה לסדר היום.
משה רז: למיטב ידיעתי הגישו מלבדי שלושה חברי-כנסת הצעות דחופות בנושא העלייה החדה בבניה ביש"ע והפסקת הבנייה בתוך הארץ: דרוקמן, סביר ובן-מנחם.
משה רז: אתמול התפרסמו נתונים, לפיהם 57% מהבנייה בחודש אוקטובר היתה מעבר לקו הירוק.
משה רז: אני חושב שגם מי שתומך בזה, כמו חבר הכנסת דרוקמן, מבין שיש פה דבר שבוער, כתוצאה ממה שקרה בשבועות האחרונים, וצריך לקיים על כך דיון.
סאלח טריף: חבר הכנסת ריבלין, סגן היושב-ראש.
ראובן ריבלין: אני רוצה להפנות את תשומת לבם של חברי הכנסת כולם, שאנחנו לא מחליטים בנשיאות על דבר דחוף בגלל מספר חברי הכנסת שמגישים, אלא בגלל הדחיפות של העניין.
ראובן ריבלין: אנחנו חשבנו, שהיום יש נושאים שונים מדוע לא בא השלום, ביניהם גם אם בונים או לא בונים.
ראובן ריבלין: יש כאלה שחושבים שצריך לבנות, יש כאלה שחושבים שלא צריך לבנות.
ראובן ריבלין: יש כאלה שחושבים שצריך לבנות בהיחבא, יש כאלה שחושבים שצריך להודיע בתפוצת נאט"ו לכל האנשים.
ראובן ריבלין: לכן חשבנו שנושא זה בא לידי ביטוי, אין בו כל דחיפות.
ראובן ריבלין: אנחנו חושבים שהחברים לא צריכים לאשר דחיפות.
סאלח טריף: מי בעד לאשר את ערעורו של חבר הכנסת מוסי רז?
סאלח טריף: ה צ ב ע ה בעד – אין נגד – רוב נמנעים – 2
סאלח טריף: הצעה לתיקון תקנון הכנסת בנושא זימון עובדי מדינה ואורחים נוספים לוועדות הכנסת
סאלח טריף: אנחנו עוברים להצעה לתיקון תקנון הכנסת, בנושא זימון עובדי מדינה ואורחים נוספים לוועדות הכנסת.
סאלח טריף: אנחנו נדרשים לעניין הזה, משום שהיום יש אפילו בחוק היסוד של ראש-הממשלה הוראה המחייבת התייצבותם של עובדי מדינה שמוזמנים לדיון בוועדות הכנסת, כאשר למעשה החוק לא מותאם אפילו לחוק יסוד: הכנסת.
סאלח טריף: אנחנו מבקשים לעשות את ההתאמה הזאת, הדרושה והנחוצה גם לעבודתנו וגם לכבודה של הכנסת.
יהושע שופמן: הנושא הוא חשוב ואין לנו בעיה עקרונית כאן.
יהושע שופמן: העניין הוא שיש פה תיקון לתקנון, בין השאר בעקבות תיקון לחוק יסוד: הכנסת, שאושר בוועדת החוקה ועדיין לא הגיע למליאה.
יהושע שופמן: הנייר הזה הגיע גם אלינו וגם לחברי הכנסת רק עם פתיחת הדיון.
יהושע שופמן: זאת לא הדרך הראויה לתקן את התקנון.
שאול יהלום: ועדת החוקה דנה בנושא הזה בהצעת חוק פרטית של חבר הכנסת לנגנטל, ואישרה את החוק לקריאה ראשונה.
סאלח טריף: למה ועדת החוקה?
שאול יהלום: משום שמדובר בחוק יסוד.
שאול יהלום: הרעיון הוא כאן, שיש סתירה בין חוק יסוד: הכנסת לחוק יסוד: הממשלה.
שאול יהלום: לכן תוקן חוק יסוד: הכנסת ברוח חוק יסוד: הממשלה, וזה אושר לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.
שאול יהלום: נציג הממשלה תמך בוועדת החוקה בתיקון.
שאול יהלום: פה אנחנו רואים דבר סותר, בגלל שהדבר הסותר הזה רוצה להתאים את הכל לנוסח בחוק יסוד: הכנסת ולא בחוק יסוד: הממשלה.
שאול יהלום: זאת אומרת, יש כאן סתירה מיניה וביה.
סאלח טריף: אנחנו לא מציעים לעשות התאמה עם חוק יסוד: הממשלה?
ארבל אסטרחן: הנושא של זימון נושאי משרה, עובדי מדינה, עובדי רשויות מקומיות וחברות ממשלתיות, מוסדר בשני חוקי יסוד, גם בחוק יסוד: הכנסת וגם בחוק יסוד: הממשלה.
ארבל אסטרחן: חוק יסוד: הממשלה הוא מאוחר יותר והוא קובע הוראות שונות מחוק יסוד: הכנסת.
ארבל אסטרחן: כאן כבר התייחסנו לתיקון שאושר בוועדת החוקה, שניתן יהיה להזמין נושאי משרה על-ידי ועדת הכנסת לא בתיאום עם השר, אלא בידיעת השר.
שאול יהלום: כתבתם "באמצעות" ולא "בידיעת".
ארבל אסטרחן: תיקון חוק יסוד: הכנסת אמר: "בתיאום עמו או בידיעתו".
שאול יהלום: מה כתוב בחוק יסוד: הממשלה?
ארבל אסטרחן: חוק יסוד: הממשלה מדבר אך ורק על עובדי המדינה, לא על עובדי רשויות מקומיות.
ארבל אסטרחן: חוק יסוד: הממשלה בסעיף 52 אומר: "ועדה רשאית, באמצעות השר הנוגע בדבר או בידיעתו, לחייב עובד המדינה..." הכוונה היא ליצור פה איזושהי התאמה בין חוק יסוד: הכנסת לחוק יסוד: הממשלה וההוראות הכתובות בתקנון.
ארבל אסטרחן: אתמול אמרו שבמקום "בתיאום עם השר" יבוא "בידיעת השר".
דוד טל: החוק כשלעצמו ראוי ונכון, אבל אני לא רואה פה שום סנקציה במקרה שהוא לא בא.
דוד טל: צריך שתהיה אפשרות ליושב-ראש הוועדה להפעיל משהו כמו צו הבאה, כמו שעושה יושב-ראש הוועדה לענייני ביקורת.
סאלח טריף: נשמע מה דעתו של היועץ המשפטי לכנסת כשהם לא נשמעים, ובדרך-כלל זה קורה.
צבי ענבר: לוועדה לענייני ביקורת יש היום סמכות לעניין דוח ביקורת המדינה.
צבי ענבר: הם רוצים להרחיב את הסמכות הזאת גם לגבי חוות דעת, לפי סעיף 21.
צבי ענבר: הוועדה לענייני ביקורת המדינה רוצה לתת לעצמה יתרון על פני כל הוועדות האחרות.
צבי ענבר: היות שבכל עניין אפשר לבקש חוות דעת, זה נמצא בדיונים.
צבי ענבר: סעיף 18א רבתי לחוק יסוד: מבקר המדינה הקנה לה סמכות לצורך הכנת סיכומיה והצעותיה של הוועדה: "ביחס לגוף מבוקר פלוני רשאי יושב-ראש הוועדה להזמין כל אדם שנשא משרה ומילא תפקיד בגוף המבוקר להתייצב לפני הוועדה.
צבי ענבר: .." ובחוק נאמר: "מי שקיבל דרישה להתייצב כאמור ולא עשה כן, ולא הראה טעם צודק, דינו קנס".
צבי ענבר: כלומר, זאת הוראה שנקבעה בחוק.
צבי ענבר: כמובן שהתקנון לא יכול לקבוע סנקציה לגבי מי שלא מופיע.
צבי ענבר: הוא יכול לקבוע רק ביחסים שבין הכנסת לממשלה, אבל לא מעבר לכך.
צבי ענבר: שימו לב גם, שבחוק יסוד: הממשלה, כאשר מדובר על העניין של הוועדות נאמר כך: "ועדה מוועדות הכנסת רשאית במסגרת מילוי תפקידיה, באמצעות השר הנוגע בדבר או בידיעתו, לחייב עובד המדינה או כל מי שייקבע בחוק להתייצב בפניה".
צבי ענבר: כלומר, יכולה הכנסת לקבל בחוק הכנסת, שהוא החוק שמסדיר עניינים ברמה שמתחת לחוק היסוד, ובהמשך למה שנאמר בחוק יסוד: הממשלה לקבוע בחוק את חובת ההתייצבות ולקבוע בה גם סנקציה דוגמת זאת שקבועה היום בסעיף 18א רבתי לחוק יסוד: מבקר המדינה.
צבי ענבר: כל עוד הדבר לא נעשה, ואנחנו פועלים במסגרת שני חוקי היסוד, שכרגע נעשה ניסיון להתאמה ביניהם בסוגיה הזאת, הכיוון העיקרי כרגע הוא שאין צורך בהסכמה של השר, אלא די בכך שזה יהיה בידיעת השר.
צבי ענבר: זה התיקון העיקרי.
דוד טל: זה בסדר, אבל כדי שיהיה לדבר שיניים אנחנו צריכים שתהיה סנקציה.
שאול יהלום: אי-אפשר לקבוע סנקציה בתקנון.
צבי ענבר: לשם כך צריך הצעת תיקון לחוק יסוד: הכנסת.
דוד טל: אחרת זו מלה מתה.
נחום לנגנטל: הגשתי הצעת חוק, ובמהלך הדיון במליאה הרבה אנשים דיברו על ניסיונם בכנסת בעניין אי הופעת אורחים.
נחום לנגנטל: אם מביאים את כל שרשרת החוקים הללו או השינויים בתקנון הללו, כדאי לשים לב לעוד כמה דברים שהם חשובים מאוד, מעבר לדברים הללו.
נחום לנגנטל: האחד, המצב שהרבה פעמים ועדה מוועדות הכנסת מזמינה את נציג משרד מסוים, ואז מגיע פקיד שאומר שאם זה הנושא שעליו מדובר הוא לא קשור לעניין, אלא מישהו אחר במשרד.
נחום לנגנטל: ואז כל הדיון הופך להיות דיון עקר.
סאלח טריף: זאת אומרת, אם אני מזמין פקיד מסוים והשר מחליט שזה מישהו אחר.
נחום לנגנטל: השר לא נוגע לזה.
נחום לנגנטל: אני מכיר את זה גם מהצד השני של המתרס, אדוני היושב-ראש.
נחום לנגנטל: בדרך-כלל עוזר השר או עוזר המנכ"ל לענייני לשכת הקשר עם הכנסת הם אלה שאומרים מי יילך.
נחום לנגנטל: כאן זה הופך להיות מצב שדיונים הופכים להיות לצחוק.
נחום לנגנטל: לכן צריך להיות הנושא של החובה לפקיד הספציפי, שעוסק בתחום.
נחום לנגנטל: דבר שני, יש פה בעיה באי רצף של פקידים בדיונים.
נחום לנגנטל: נניח בעניין משרד התחבורה, לדיון ראשון יגיע נציג מינהל התעופה, לדיון השני שדן בתאונות דרכים יגיע נציג מינהל הספנות, שהוא גם עובד משרד התחבורה, והנציג השלישי יגיע בעניין השירות המטאורולוגי.
נחום לנגנטל: התוצאה היא שאין רצף.
נחום לנגנטל: נושא נוסף זה הנושא של מסמך מחייב של עמדת משרד.
נחום לנגנטל: הרבה דברים דנים במהלך הישיבה בתוך הוועדה, שהמשרד לא ערוך אליהם.
נחום לנגנטל: אבל אם יודעים שיש בנושא מסוים דיון ועל זה מזמינים את הפקידים, חשוב שיהיה נייר, שיחייב את המשרד.
נחום לנגנטל: שיהיה רציני מטעם ההכנה של המשרד לוועדות הכנסת.
שאול יהלום: דיברתי קודם על העניין של החוק של חבר הכנסת לנגנטל.
שאול יהלום: אני חושב שבכל ההערות שלו, שהן הערות של חברי הכנסת, בדיוק מושגת המטרה הסותרת של המגמה שלנו.
שאול יהלום: המגמה שלנו כאן היא לחזק את הכנסת, כך שאם הכנסת שומעת שיש בעיה בנושא הביטחון בגבול הצפון, ואומרים לה שהאדם שהיה אחראי על מבצע הר עיבל הוא מפקד האוגדה, ועדת חוץ וביטחון מחליטה לזמן את מפקד האוגדה, בציון שמו.
שאול יהלום: עד היום, בגלל שהחוק אמר שזה יהיה בתיאום השר, השר היה יכול להגיד שיותר מתאים שיבוא ראש אגף המבצעים ו"ימרח" אותם.
בנימין אלון: צריך להוציא את ועדת החוץ והביטחון מהעסק.
שאול יהלום: בעניין משרד התחבורה, רוצים לדון במי שהיה אחראי לתאונת המטוס בהולנד.
שאול יהלום: הוועדה רוצה להזמין את האדם, והשר מחליט שהוא בעצמו יופיע או המנכ"ל שלו.
שאול יהלום: לכן כל מטרת החוק כאן היא שמספיקה ידיעה ולא תיאום.
שאול יהלום: ההערות של חבר הכנסת לנגנטל הן בדיוק הפוכות, בגלל שאם אתה אומר שאתה נותן רשות בידי המשרד להגיד מי יותר מתאים, אז המתאים יכול לפעול כבומרנג.
שאול יהלום: לכן אני חושב שלא צריך לערב מין בשאינו מינו.
שאול יהלום: צריך ליצור מצב לקבל את ההערות האלה, ואם ועדה בכנסת מזמינה אדם, הוא חייב לבוא.
שאול יהלום: בהמשך לדבריי, כשמדובר בעובד מדינה זה מסתדר טוב מאוד.
שאול יהלום: כתוב: "עובד מדינה, באמצעות השר הנוגע בדבר או בידיעתו".
שאול יהלום: אבל כאשר עברו לשתי הקטגוריות האחרות, אז פתאום זה נעלם.
שאול יהלום: אני מציע להשוות את שתי הקטגוריות האחרות גם לראשונה.
שאול יהלום: עובד חברה ממשלתית לא "ואולם רשאי השר הנוגע בדבר להודיע לוועדה כי הוא עצמו יופיע", אלא הוא יכול להופיע יחד עם הפקיד.
שאול יהלום: הוא לא יכול להופיע במקום הפקיד.
שאול יהלום: אותו הדבר חבר רשות מקומית.
שאול יהלום: אני לא רוצה שראש העיר "ימרח", שהוא יופיע במקום.
שאול יהלום: אני מציע להשוות את 2 ו-3 כמו 1.
נחום לנגנטל: צריך לעשות הפרדה בין שני דברים.
נחום לנגנטל: אם הוועדה או חבר הכנסת מבקש אדם ספציפי, כי הוא קנה לו מומחיות באותו נושא שרוצים שהוא ידבר בפני הוועדה, אז צודק שאול יהלום, באמת צריך לתת את כל הסמכויות לכנסת להזמין את האדם הספציפי ולא להתחמק.
נחום לנגנטל: ברוב הפעמים זה לא כך.
נחום לנגנטל: למשל בוועדה שלי, הוועדה לבטיחות בדרכים, אני לא יודע מי אחראי על כל דבר.
שאול יהלום: לכן הם עובדים עליך, כי אתה לא מקצועי.
בנימין אלון: אני מציע, והדברים נאמרו במליאה, שהדבר לא יחול אוטומטית על ועדת החוץ והביטחון.