GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
צבי ענבר: אנחנו מדברים על שתי הצעות חוק.
צבי ענבר: פיצלנו את ההצעה הראשונה שלנו לשתיים, כדי שהתיקון להצעת חוק יסוד: הכנסת יהיה בנפרד, והתיקון לחוק הכנסת יהיה בנפרד.
צבי ענבר: כזכור לכם, קיבלה הכנסת בהליך מאוד מזורז, בסוף הכנסת הקודמת, חוק שאפשר את פגרת הבחירות הזאת.
צבי ענבר: ההצעה שלפני
צבי ענבר: כם באה להשלים את הליך החקיקה הזה בצורה הרבה יותר אלגנטית.
צבי ענבר: דהיינו, את ההסדר לקראת מה הלכנו בפעם הקודמת ולקראת מה בכלל המגמה שלנו.
צבי ענבר: המגמה שלנו בשנים האחרונות היא, את העקרונות לקבוע בחוק הכנסת ואת כל הפרטים בחוק יסוד: הכנסת.
צבי ענבר: כך גם התחלנו לעשות לגבי הפגרה.
צבי ענבר: היום יש בסעיף 32 לחוק יסוד: הכנסת הוראה האומרת: "לא כונסה הכנסת בארבעת השבועות כאמור בסעיף הקודם, תתכנס ביום ב' של השבוע החמישי, בשעה ארבע אחר-הצוהריים".
צבי ענבר: את ההוראה הזאת אנחנו מעבירים לסעיף 9 בחוק הכנסת, בסעיף שמדבר על כינוס הכנסת, ושם הוא משתלב יפה מאוד בסעיף החדש, 9(א)(2), שאומר: "בשנה שבה מתקיימות בחירות לכנסת או לראש-הממשלה, או בחירות מיוחדות.
צבי ענבר: .." כל הסעיף מדבר בין על שני כנסים בשנה רגילה לבין על יותר כנסים בשנה שבה מתקיימות בחירות.
סאלח טריף: מה החשיבות של העברת החוק הזה מחוק יסוד לחוק הכנסת?
צבי ענבר: בסעיף קטן (א)(1), שמדבר על שני כנסים בשנה, נאמר כבר כי הוא עבר כולו מחוק היסוד לחוק הכנסת.
צבי ענבר: נאמר כבר, שהכנס האחד ייפתח בתוך ארבעה שבועות לאחר חג הסוכות, הכנס השני ייפתח בתוך ארבעה שבועות לאחר יום העצמאות, ומשכם של שני הכנסים יחד יהיה שמונה חודשים לפחות.
צבי ענבר: סעיף קטן 2 דיבר על "שנה שבה מתקיימות בחירות לכנסת ולראש-הממשלה, או בחירות מיוחדות לראש-הממשלה, תקבע ועדת הכנסת את שני הכנסים".
צבי ענבר: סעיף 32 הקודם של חוק היסוד למעשה שייך לא לחוק היסוד, אלא לחוק הכנסת, כי ההוראה בדבר הכינוס הועברה לסעיף 9(א)(1).
צבי ענבר: ההוראה בדבר כינוס הכנסת לאחר הפגרה, כשיש שני כנסים, כללה שני חלקים.
צבי ענבר: האחד, שזה יהיה תוך ארבעה שבועות, והאחר אמר מה קורה אם הכנסת לא התכנסה, ואז יש הוראה אוטומטית שאומרת שאם לא התכנסה, תתכנס ביום ב' של השבוע החמישי בשעה ארבע אחר-הצוהריים.
צבי ענבר: המקור של ההוראה הזאת הוא בסוף.
צבי ענבר: לכן אנחנו מוחקים אותה מחוק יסוד ומעבירים אותה לחוק הכנסת.
אלי בן-מנחם: בסוף מרץ יש פגרה, מה יהיה דין הפגרה?
אלי בן-מנחם: האם על-פי הסעיף הזה אחרי ארבעה חודשים מתכנסים אוטומטית, גם אם הפגרה על-פי הנוהל בכנסת היא חמישה שבועות?
צבי ענבר: המצב ברגע זה הוא, שאנחנו הולכים לפי סעיף 9(א)(2) לחוק הכנסת.
צבי ענבר: זאת שנה שבה מתקיימות בחירות מיוחדות לראש-הממשלה, וועדת הכנסת היא קובעת את מועדם ואת משכם של הכנסים, גם אם יפחת משך כל שלושת הכנסים משמונה חודשים.
צבי ענבר: זאת אומרת, שאת כל הכנסים קובעת השנה ועדת הכנסת, וזה יכול להיות גם פחות משמונה חודשים.
בנימין אלון: זאת אומרת, שוועדת הכנסת רשאית גם לצמצם את משך הפגרה הבאה?
צבי ענבר: התיקון הזה לא עושה דבר, התיקון הקודם עשה.
שאול יהלום: חבר הכנסת אלון לא חולק על התיקון אלא שואל שאלה חדשה.
שאול יהלום: הוא אומר, שאם הכנסת לא התכנסה מבצעים את הסעיף הזה, אבל חסרים ארבעה שבועות.
צבי ענבר: כאשר היה מדובר על בתוך ארבעה שבועות, התכוונו להגיד שזה יכול להיות גם אחרי שבוע.
צבי ענבר: הכנסת היתה יכולה לקיים גם עשרה חודשים בשנה.
בנימין אלון: במצב החוקי הקיים ועדת הכנסת לא מוגבלת והיא רשאית לומר שכיוון שהיתה עכשיו פגרה נצמצם את הפגרה הבאה?
סאלח טריף: מי בעד לאשר את הצעת החוק לקריאה ראשונה?
סאלח טריף: אנחנו מאשרים את הצעת החוק לקריאה ראשונה.
בנימין אלון: בעיקרון הכיוון של היועץ המשפטי הוא נכון מאוד, שחוקי היסוד יהיו חוקים העוסקים בעניינים כלליים.
בנימין אלון: שימוש חברי הכנסת בטלפונים סלולאריים
סאלח טריף: קבענו שטלפון אחד ופקס יהיו על חשבון הכנסת, והנושא הוסדר.
סאלח טריף: קבענו גם שפלאפון אחד של חבר הכנסת יהיה כולו מכוסה על-ידי הכנסת.
סאלח טריף: אבל החשבות של הכנסת השאירה את העניין הזה תלוי באוויר, כך שחבר הכנסת ישלם בעבור חשבון הטלפון והכסף יוחזר לו.
סאלח טריף: לדעתי אנחנו לא צריכים להתעסק עם החשבונות האלה, כי זאת עבודה מיותרת.
סאלח טריף: היות שיש קביעה שהחשבון יכוסה בלי מגבלה, צריך שזה ישולם כמו הטלפונים.
אריה האן: אני מציע, אדוני היושב-ראש, שתשב עם החשב ועם סגן המזכיר ותסדרו את העניין הזה.
אליעזר זנדברג: בישיבה שלא הייתי בה הוחלט, שכל חברי הכנסת יעברו ל-050 תוך חצי שנה.
אליעזר זנדברג: לדעתי צריך להשאיר את המצב כפי שהוא.
סאלח טריף: זאת גם היתה דעתנו, מכיוון שחברי הכנסת מעוניינים שהמספר שלהם יישאר אותו מספר למען הציבור שלהם.
ארבל אסטרחן: היתה החלטה כזאת בוועדה.
ארבל אסטרחן: אבי לוי הסביר, ש"פלאפון", באמצעות מכרז החשב הכללי, נותנת למשרדי הממשלה מחירים הרבה יותר זולים, ולכן לכנסת יש אינטרס שחברי הכנסת יעברו לחברת פלאפון.
ארבל אסטרחן: לכן הוחלט, שחשבות הכנסת תממן את כל החשבון לחברי-כנסת שיעברו לחברת "פלאפון", ואילו חברי-כנסת שישתמשו בחברות אחרות ישלימו את ההפרש.
ארבל אסטרחן: לחשבות יש אפשרות לחשב כמה חבר הכנסת שהשיחות שלו היו נעשות באמצעות "סלקום" היה משלם אם השיחות היו נעשות באמצעות "פלאפון", והוא ישלם את ההפרש.
אליעזר זנדברג: אם זאת היתה ההחלטה אני מבקש לבטל אותה, ואני מציע שזה ייעשה בנוכחות אבי לוי.
אריה האן: לפי המכרז, המחירים שהחשב הכללי קיבל הם מדהימים.
אליעזר זנדברג: יש בעיה עקרונית, שלחבר הכנסת יש אינטרס לשמר את מספר הטלפון שלו.
אליעזר זנדברג: מלבד זה, אם היום אני עוזב את החברה שאני מנוי בה אני צריך לשלם להם קנס על העזיבה.
אליעזר זנדברג: אני סבור שיש הבדל בין חברי הכנסת לבין העוזרים, כי לגבי עוזרים ייתכן שנכון לחייב אותם לעבור ל-050, אבל לחבר הכנסת צריכה להיות האפשרות לבחור את החברה שהוא רוצה בה ללא מגבלה.
נעמי חזן: לגבי 050, אני לא רואה שום הבדל בחשבונות.
אריה האן: היה מכרז של החשב הכללי, ואנחנו עלינו על אותו מכרז אבל אצלנו זה עוד לא יושם.
אריה האן: זה ייושם בעוד כמה שבועות.
נעמי חזן: הבנתי שהעוזרים מקבלים עד 300 שקלים, אבל גם זה לא יושם.
טובי חכמיאן: אנחנו הנחינו את העוזרים הפרלמנטריים מה לעשות כדי לקבל את ההחזר.
שאול יהלום: אני חושב שבאופן עקרוני בנושא כזה אין להגביל את חברי הכנסת.
שאול יהלום: ההוצאה וההפרש במקרה הזה הם שוליים.
שאול יהלום: יש גם פריסת אנטנות, יש מקומות שקולטים את "סלקום" ולא קולטים את "פלאפון", ולכן אני מציע לא להגביל את חברי הכנסת לחברה מסוימת.
ארבל אסטרחן: היתה החלטה של ועדת הכנסת בעניין זה.
שאול יהלום: אז נבטל אותה.
שאול יהלום: במקום שאני גר בו, חברה אחת נקלטת וחברה אחרת לא נקלטת.
שאול יהלום: בעתיד הכנסת תגיד לי שלא אשתמש ב"בזק" אלא ב"אופק".
שאול יהלום: אני מציע בנושא של שיחות הטלפון לא להגביל את חברי הכנסת.
אליעזר זנדברג: אני מציע שנשנה את ההחלטה, אם היא התקבלה.
ארבל אסטרחן: אני מציעה שאבי לוי יביא לוועדה את הנתונים לפי מכרז החשב הכללי.
אליעזר זנדברג: זה עניין של עיקרון, אין מחלוקת שזה יותר זול.
שאול יהלום: הרי מכרז עושים כל תקופת זמן.
שאול יהלום: ב-20 השנים האחרונות הייתי שר וחבר-כנסת, ותמיד הקפדתי על אותו מספר, למען הציבור שלי.
שאול יהלום: בעוד שלוש שנים יעשו מכרז חדש, וחברה אחרת תיבחר.
סאלח טריף: אנחנו נשב עם טובי ונביא לכם את הנתונים בצורה מסודרת.
סאלח טריף: הנושא הראשון בסדר יומנו עניינו אישור התפלגות סיעת רע"מ בכנסת.
סאלח טריף: כידוע לכם העניין הזה היה כבר בדיון פעמיים, פעם אחת ההכרעה נדחתה בגלל בקשה להתייעצות סיעתית של חבר הכנסת טלב אלסאנע, ופעם שנייה הוא נדחה בגלל שחברי הכנסת חטיב וכנעאן נענו לפנייתו של חבר הכנסת דהאמשה כדי לעכב לדו שיח נוסף את הבקשה להתפלגות.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: אדוני היושב ראש, אנחנו מבקשים עוד ארכה כיוון שחלה התקדמות בנושא הזה ואני מקווה שאנחנו נמצאים על הדרך החיובית כדי לפתור את הבעיה.
סאלח טריף: כידוע לכם עבדנו תמיד על פי הסכמות - - -
עבד-אלמאלכ דהאמשה: זה הסיכום שהגענו אליו - - -
סאלח טריף: חברי הכנסת כנעאן וחטיב, האם אכן הושגה הסכמה לבקשתו של חבר הכנסת דהאמשה?
תאופיק חטיב: נתנו כבר ארכה מהראשון בחודש עד היום, וזה היה מספיק זמן כדי לסיים את העניין.
סאלח טריף: חבר הכנסת דהאמשה, אני מעמיד להצבעה את בקשתם של חברי הכנסת כנעאן וחטיב להתפלג מסיעת רע"מ.
ראובן ריבלין: האם צריך להצביע על כך?
סאלח טריף: נצביע כיוון שאנחנו נוהגים לעבוד על פי כל הכללים והתקנון.
סאלח טריף: כאמור אני מעמיד את הבקשה להצבעה.
סאלח טריף: ברוב קולות, אחד התנגד ואחד נמנע, אני מודיע כי בקשתם של חברי הכנסת כנעאן וחטיב להתפלג מסיעת רע"מ לסיעה חדשה, נתקבלה.
החדשה הוא: אני מאחל דרך צלחה למפלגה החדשה ולחברי הכנסת שלה.
החדשה הוא: נעבור לסעיף הבא בסדר היום - הצעת חוק חסינות חברי הכנסת, זכויותיהם וחובותיהם (תיקון – סמכויות ועדת האתיקה), התש"ס-2000 - הכנה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.
החדשה הוא: הצעת חוק חסינות חברי הכנסת, זכויותיהם וחובותיהם (תיקון – סמכויות ועדת האתיקה), התש"ס-2000 – הכנה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית
סאלח טריף: כזכור לכם אישרנו בקריאה ראשונה את הצעת חוק חסינות חברי הכנסת, זכויותיהם וחובותיהם (תיקון – סמכויות ועדת האתיקה), התש"ס-2000 – סמכויות ועדת האתיקה.
סאלח טריף: אני מבקש מהיועץ המשפטי של הוועדה, מר צבי ענבר, לרענן את זכרוננו כדי שנוכל להצביע על העברת הצעת החוק לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.
צבי ענבר: בכללי האתיקה לחברי הכנסת קיים פרק ו' שדן בהצעות חוק.
צבי ענבר: הכללים הם כללים שנקבעו על ידי ועדת הכנסת ובכללים האלה היה בין היתר וקיים עדיין, סעיף שקובע מה קורה כאשר חבר כנסת הפר את כללי האתיקה.
צבי ענבר: הסעיף הזה קובע כי לוועדת האתיקה יש סמכות להטיל אך ורק או הערה, אזהרה, נזיפה, או נזיפה חמורה.
צבי ענבר: כלומר מדובר על עונשים מוסריים בלבד.
צבי ענבר: כיוון שכל הכללים לא נקבעו בחקיקה אלא נקבעו בהחלטה, ממילא לא יכלו לקבוע עונשים של ממש.
צבי ענבר: בשלב מאוחר יותר, חוק חסינות חברי הכנסת, זכויותיהם וחובותיהם, תוקן ומה שמובא בפניכם הוא תיקון נוסף לחוק הזה.
צבי ענבר: התיקון לחוק החסינות קבע שתי עבירות בגינן ועדת האתיקה רשאית להטיל גם עונשים שהם עונשים ממשיים, כלומר עונשים כספיים.
צבי ענבר: האחד – עבירה על האיסור לעסוק בעיסוק נוסף בשכר, והשני – העדרות מישיבות הכנסת ללא הצדק סביר מעל מכסה מסויימת שנקבעה.
אופיר פינס-פז: העניין הזה לא קיים כיום?
סאלח טריף: הסעיף הזה קיים.
סאלח טריף: מר ענבר הדגיש זאת בדבריו.
צבי ענבר: לאחרונה, כמעט לאחר תחילתה של כנסת זאת, הוברר שבנושא של הצהרות הון היו חברי כנסת וחברי כנסת לשעבר שאחרו או שלא הגישו במועד את הצהרות ההון שעל פי כללי האתיקה הם היו חייבים להגיש.
צבי ענבר: כאשר ועדת האתיקה ביקשה לבדוק מה הסנקציה בגין העניין הזה, התברר לה שכיוון שכל הנושא של הצהרות הון מוסדר בכללי האתיקה בלבד, היא איננה יכולה אלא להטיל על חבר הכנסת שלא הגיש במועד את הצהרת ההון שלו - הערה עד נזיפה חמורה.
צבי ענבר: כיוון שהסוגייה של הצהרות הון היא סוגייה שעוסקת בכספים וקשורה במהותה בנושא שקשור לכך שלציבור יש בו עניין, לכן היא נקבעה בכללי האתיקה, שחברי כנסת יגישו הצהרות הון שהן הצהרות חסויות והן נשמעות רק כאשר חבר הכנסת בעצמו מבקש לעיין בהן או כאשר יש צו מבית המשפט.
צבי ענבר: בשנים האחרונות היתה הזדקקות לעיון בהצהרות ההון של מספר חברי הכנסת כשנערכה חקירה משפטית.
צבי ענבר: הסוגייה שאני מדבר עליה קשורה בטוהר המידות וועדת האתיקה ביקשה, כאשר היא דנה בכך, שוועדת הכנסת תציע וזה מה שאכן ועדת הכנסת עשתה בהצעת החוק שמונחת בפניכם ואשר עברה כבר קריאה ראשונה, לאפשר הטלת סנקציות של ממש על חברי כנסת או חברי כנסת לשעבר שתוך 60 יום לאחר שסיימו את כהונתם כחברי הכנסת, להגיש הצהרת הון כדי שאם בעתיד, אי פעם, יתעורר בכך צורך – יוכלו לבדוק את הצהרת ההון של אותו חבר הכנסת כאשר הוא התחיל לכהן כחבר הכנסת ומה קרה כאשר הוא סיים את תפקידו.
צבי ענבר: זאת הסיבה להגשת הצעת החוק הזאת שמבקשת להוסיף בחוק החסינות לאותן שתי עבירות שציינתי אותן כבר: הפרת הכללים בדבר עיסוק נוסף, והעדרות, - גם אם חבר הכנסת לא הגיש הצעת הון או הגיש אותה באיחור בניגוד להוראות הסעיף שעוסק בכך ולכללי האתיקה לחברי הכנסת.
צבי ענבר: כל יתר התיקונים גם הם קשורים בכך.
סאלח טריף: האם לחברים יש הערות?
בנימין אלון: אני מבקש להעיר הערה; בסעיף קטן (2) של סעיף 1 כתוב: "...
בנימין אלון: ובלבד שהודיעה לו על כך בכתב ומראש;".
בנימין אלון: הואיל ובסעיף 1 מצויינת סנקציה גם בשל איחור, אני מבקש שזאת לא תהיה הודעה רק בכתב אלא שהיא גם תישלח בדואר רשום.
צבי ענבר: מקובל עליי.
צבי ענבר: ההודעה תישלח בכתב, בדואר רשום.
סאלח טריף: רבותיי, אני מעמיד להצבעה את הבקשה להעביר את הצעת החוק שהיא הצעת חוק חשובה מאד לחברי הכנסת, לתפקודם ולשקיפות, - לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.
סאלח טריף: ברוב קולות חברי הוועדה, באין מתנגדים ובלי נמנעים – הצעת החוק אושרה להעברה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.
סאלח טריף: נעבור לסעיף הבא בסדר היום – המלצה לבחירת היושב ראש הזמני לוועדת הכספים.
סאלח טריף: המלצה לבחירת יושב ראש זמני לוועדת הכספים
סאלח טריף: אני אשמח מאד לשמוע מחבר הכנסת ראובן ריבלין את אשר סוכם בעניין הזה.
ראובן ריבלין: אדוני היושב ראש, הואיל וחבר הכנסת הנכבד ואחד מטובי בנינו, אלי גולדשמידט, החליט להתפטר מהכנסת והואיל ואנחנו נמצאים במשאים ובמתנים שונים כתוצאה משינויים שנוצרו מהבחירות, המחייבים שינויים במערך של יושבי ראש הוועדות ואולי גם הוועדות כתוצאה משינוי אפשרי בקואליציה כזאת או אחרת, אנחנו נמצאים כרגע בעיצומו של משא ומתן.
ראובן ריבלין: הואיל וכך והואיל וסיעת העבודה וסיעת הליכוד מנהלות משא ומתן על אפשרות לקיים ממשלת אחדות לאומית, אנחנו סבורים שצריך להשאיר את המצב בוועדות כסטטוס קוו אנטה עד אשר שנגיע להכרעה.
ראובן ריבלין: הואיל וכך והואיל וועדת הכספים, עד היום, היתה בראשות חבר מפלגת העבודה, עד אשר אנחנו נערוך את כל השינויים, אני מציע להשאיר את ראשות הוועדה בידי חבר מפלגת ישראל אחת - - -
סאלח טריף: להזכירכם, מדובר על חבר הכנסת שלום שמחון.
ראובן ריבלין: אני רוצה מאד להמליץ על חבר הכנסת שלום שמחון אבל הדבר הזה איננו נתון בסמכותי.
סאלח טריף: חבר הכנסת אופיר פינס-פז מהנהן בראשו לאות הסכמה ולכן אני מבקש, ברוח הסכמה זו, לאשר את ההמלצה למנות את חבר הכנסת שלום שמחון כיושב ראש הזמני של ועדת הכספים.
סאלח טריף: המלצת ועדת הכנסת אושרה.
סאלח טריף: חבר הכנסת שלום שמחון, אני מברך אותך ומקווה שנישאר באחדות.
סאלח טריף: כם בדיון; הישיבה נעולה.
סאלח טריף: יש לנו סעיף אחד והוא ערעור על החלטת יו"ר והסגנים, של חבר הכנסת צבי הנדל בנושא:
סאלח טריף: המצב הביטחוני המתמשך- מלחמה בגוש קטיף.
סאלח טריף: אדוני יכול להסביר מה דחיפות העניין אם זה מתמשך?
סאלח טריף: הניסוח הוא לא תקין היית צריך לנסח את זה אחרת, כמו העליה ברמה וכדומה.
צבי הנדל: אני לא כועס עליך שאתה מתבדח על זה כי אני יודע שאף אחד לא יכול להרגיש מה שאנחנו מרגישים.
סאלח טריף: לא התבדחתי, מניסיוני כסגן יו"ר, הניסוח של הצעה דחופה מאד משפיע.
צבי הנדל: לעצם העניין, אני מבקש מהכנסת רק דבר אחד.
צבי הנדל: כמו בחיל האויר, שבוחנים כל אירוע על פי התוצאה שיכולה הייתה לקרות, ולא מה שקרה.
צבי הנדל: השיקול לפחות, שחס וחלילה, וזה לא רחוק, אנו חיים על ניסי ניסים, שחס וחלילה כל ירי כזה פוצע בן אדם.
צבי הנדל: האם אז לא היינו מעלים את זה 8 פעמים?
צבי הנדל: אין לנו הפסקת אש לדקה.
צבי הנדל: היום זה כבר עבר להפצצות, טילים נגד טנקים וכו'.
צבי הנדל: לכן, קודם כל יש עליית מדרגה, כולם יודעים את זה ואפילו בתקשורת מדווחים על זה.
צבי הנדל: התקשורת לא מדווחת אפילו על רבע ממה שקורה, ומספיק להבין ממה שמדווחים.
צבי הנדל: אני לא רוצה שנגיע לוועדת חקירה.
סאלח טריף: זו הסיבה שהדרוזי מבקש לצאת משם?
צבי הנדל: הלוואי, וגם היה לנו ראש ממשלה דרוזי לשנה שנתיים זה היה נראה יותר טוב.
סאלח טריף: זה מסוכן למדינה הזו.
צבי הנדל: הצעתי את זה בזמנו לנביל מרי ז"ל, אמרתי לו שאם הוא היה ראש הממשלה שלנו לשנה שנתיים היינו נראים אחרת.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אתה רוצה שנצביע?
סאלח טריף: אתה רוצה הסבר?
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אני מבין את כל מה שהוא רוצה.
סאלח טריף: אתה סגן היו"ר, אתה אתו או נגדו?
סאלח טריף: למה לא אשרתם את זה?
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: סברתי בישיבת הנשיאות שנכון היה לאשר את הדבר הזה, אבל בעוונותי הרבים כוחותי לא עמדו לי להתמודד מול כל חברי שם, 11 במספר, כן לא ירבו, ולא יכולתי לעמוד בפניהם.
סאלח טריף: מי בעד לאשר את הערעור של חבר הכנסת צבי הנדל שירים את ידו.
נמנע: הערעור התקבל
סאלח טריף: הערעור התקבל, אני מקווה שבעתיד יהיה ניסוח מדויק יותר.
בשעה 12: בקשת חבר הכנסת זאבי לתיקון סעיף 62 לתקנון – בדבר הצבעה אישית של חברי הכנסת – בהשתתפות יושב ראש הכנסת
סאלח טריף: בהמשך ישיבת הוועדה בקשת חבר הכנסת רחבעם זאבי לתיקון סעיף 62 לתקנון – בדבר הצבעה אישית של חברי הכנסת בהשתתפות יו"ר הכנסת.
סאלח טריף: נשמח לשמוע את ההצעה המלומדת של חברי גנדי שיש לו ותק גדול מאד בכנסת.
רחבעם זאבי: אדוני יו"ר הכנסת , אדוני יו"ר הוועדה, יום ה- 13 בפברואר היה יום לא נעים לי כחבר כנסת.
רחבעם זאבי: הזדרזתי לכתוב, אולי דבר לא מושלם, אבל למחרת בבוקר השכם באתי לכנסת וכתבתי את ההצעה הזו.
רחבעם זאבי: פניתי ליו"ר הכנסת, בהנחה שאם היא תהיה על דעתו היא תבוא לוועדת הכנסת לאישור, אם לא תהיה על דעתו אני מוותר עליה.
רחבעם זאבי: אמר לי יו"ר הכנסת אברהם בורג, שלמעט תיקון אחד, ככלל זה נראה לו.
רחבעם זאבי: אין פה שינויים ומהפכות, יש פה לעלות על הכתב את מה שלא כתוב.
רחבעם זאבי: כתבתי כבר במכתב שאני סבור שהאבות המייסדים השאירו לנו תקנון יפה.
רחבעם זאבי: בכל שנותיי בחדר זה של ועדת הכנסת, תמכתי תמיד בתקנון והייתי צמוד לתקנון כי היה בו הרבה חוכמה, תבונה של הזקנים ההם שלא כל כך הכרנו וזלזלנו אבל הם היו חכמים ואנו עוד לא נוגעים בקצה הזה שלהם.
רחבעם זאבי: אבל יש דברים שהם לא פרטו, ויש דברים שבהם המציאות קצת השתנתה.
רחבעם זאבי: הייתה פעם נטייה לעשות שינויים, פרט לנושא הכוכביות שצריך להחיל אותם בתוך התקנון.
רחבעם זאבי: לפני שתי כנסות מונתה ועדה בראשותו של חבר הכנסת אז יצחק לוי יחד עם היועץ המשפטי של הכנסת, שעשו עבודה נפלאה, וזה מונח מוקפא באיזה מקום וחבל.
רחבעם זאבי: אני מקווה שיום אחד מישהו ייקח את האתגר הזה ליד כי הכוכביות האלה מפריעות למעיין, מפריעות למי שצריך לקבל החלטות, תמיד צריך לחכות שלוש כוכביות, ארבע כוכביות, צריך לעשות לזה סדר.
רחבעם זאבי: נחזור לענייננו, המעמד שהיה לנו ב- 13 לחודש כאשר הספירה נמשכה, הייתה צריכה להיות ספירה חוזרת וכו', מחייבת שאנחנו נעגן בכתובים את השיטה איך סופרים.
רחבעם זאבי: אמרת כבר שאין פה חידושים מהפכניים, יש פה העלאה על הכתב סדר שצריך להתנהל.
רחבעם זאבי: יש שניים שלושה דברים קטנים שיש בהם אולי שינוי, אבל הם נבלעים בתוך התמונה הכללית שאנחנו ממשיכים את המסורת של הכנסת וכותבים דפוסים מחייבים את חברי הכנסת ומחייבים את יו"ר הישיבה ואת המנגנון שעומד לרשותו בספירה.
שאול יהלום: מה השינוי?
שאול יהלום: אני לא ראיתי כמעט שום שינוי.
רחבעם זאבי: סעיף א' הוא ללא שינוי, הוא מועתק מתוך התקנון דהיום.
רחבעם זאבי: סעיף ב' לא כתוב בתקנון, "היו"ר יודיע על כך למליאת הכנסת ויורה את המזכיר לקרוא בשמות החכ"ים".
רחבעם זאבי: זה לא כתוב, זה תורה שבעל פה שמתנהלת כך, כל יושבי הראש נהגו כך.
רחבעם זאבי: "תשובתו של חבר הכנסת היא סופית", זה חידוש.
סאלח טריף: זה החידוש היחידי שראיתי.
רחבעם זאבי: הוא לא היחידי, אני אשלים.
רחבעם זאבי: אני חושב שהנושא הזה שחברי כנסת רואים איך זה קורה, האם הקול שלהם מכריע או לא מכריע, הוא לא הוגן כלפי הכנסת.
רחבעם זאבי: אם היינו מצביעים בשיטה הרגילה, האלקטרונית, או בשיטה של הרמת ידיים וספירה, הם לא היו משנים את דעתם.
סאלח טריף: למה נתנו לי שם מספר שניות?
סאלח טריף: כדי שיהיה פרק זמן---
רחבעם זאבי: לגבי טעות של אצבעות, שהמוח לא פקד טוב על הידיים איך לפעול.
רחבעם זאבי: זה גם כדי שתוציא את היד שלך מכתיבה או ממקום אחר ותגיע ל- 10 שניות ותצביע.
רחבעם זאבי: החרטות אינן מקובלות עלי, הן אבי החטא.
רחבעם זאבי: ראינו את זה גם במקרה דנן, שחבר הכנסת אחמד טיבי היה זה ששינה דעתו לאור זה שאמר לו מישהו שזה לא נוגע לאסירים ביטחוניים.
רחבעם זאבי: אני לא נכנס פה לויכוח הפוליטי שאנחנו לא עושים חוקים לאסירים ביטחוניים שפעלו נגד המדינה, אנחנו עושים חוק שתופס את כולם.
רחבעם זאבי: הנימוק שלו לא היה במקום, והחרטה שלו לא הייתה במקום.
רחבעם זאבי: אני לא מדבר רק על חבר הכנסת טיבי, גם אם אני אתחרט, אז אני אתחרט, והיו לי כמה הצבעות כאלה, התחרטתי ולא יכלו לשנות את ההצבעה שלי.
רחבעם זאבי: לכן בסייפא של 2ב אצלי, ההצבעה היא סופית, איננה ניתנת לשינוי, גם אם יטען חבר הכנסת לטעות מצדו.
רחבעם זאבי: אם הוא חבר כנסת שעבר את כל הפריימריס, ואת כל מסע הבחירות, והגיע לשבת בכנסת ולא הבין על מה הוא מצביע, אז שחרפתו תהיה ברבים.
רחבעם זאבי: לא יכול להיות שהוא ישגע את המערכת.
רחבעם זאבי: במקרה דנן, שיגעו את המערכת.
רחבעם זאבי: אחמד טיבי לא יכול להתחרט.
רחבעם זאבי: סעיף ג' זה תורה שבעל פה שאיננה מעוגנת בכתובים.
רחבעם זאבי: יש רישום כפול ומשווים את הרישום הכפול.
רחבעם זאבי: אני קובע פה מי יהיו הרשמים, זה לא מוכרח להיות המזכיר וסגן מזכיר, כי לא תמיד יש סגן מזכיר, אז אמרתי שאחד מעובדי הכנסת.
אריה האן: המזכיר אף פעם לא מונה בגלל שלפי הפרקטיקה אם אתה גם קורא וגם מסתכל לפעמים אתה יכול לטעות ברישום.
אריה האן: המזכיר קורא ושניים רושמים.
רחבעם זאבי: אז צריך לעשות תיקון לסעיף ג' שלי, אני לא אתנגד לו אבל שיהיה מעוגן.
אופיר פינס-פז: אני יכול להציע הצעה לסדר?
סאלח טריף: תן לו להשלים ואחר כך תגיד מה שאתה רוצה.
רחבעם זאבי: סעיף ד', זה תורה שבעל פה קיימת, היא לא מעוגנת בכתובים וצריך פעם אחת לכתוב מי לא היה, ולא פעמיים.
רחבעם זאבי: היום בתורה שבעל פה, זה תלוי הרבה מאד ביושבי הראש והיו ניואנסים בין שלושה ארבעה ראשי כנסת שאני מכיר, היו כאלה שחיפשו עוד מישהו שיבוא להצביע, או שאמרו קראנו, ופעם אחת הייתה מספיקה לגשת לספירה.
רחבעם זאבי: פה מגדירים את הדברים בצורה ברורה.
רחבעם זאבי: סעיף ה' זה קיים בתורה שבעל פה ואינו כתוב.
רחבעם זאבי: היו"ר מכריז סוף ההצבעה.
רחבעם זאבי: תמיד יש ויכוח וההצבעה נמשכת עוד.
רחבעם זאבי: לכן חשוב מאד יו"ר הכנסת מכריז את ההכרזה הפורמלית "סוף ההצבעה" מעכשיו הולכים לספירה, ספירה זה חלק מההצבעה אבל המצביעים אינם יכולים לגלות כבר את כוונותיהם.
רחבעם זאבי: סעיף ו', אמרתי שיש שתי ספירות שנעשות במקומות שונים, משווים ביניהם, אם הן זהות, אז טוב, אם הם לא זהות, אני מגיע לסעיף ז':" יקויים בירור שמי..." וזה צריך להיעשות לא רק על ידי מנגנון הכנסת אלא שיושב ראש הישיבה ימנה את אחד מסגני יושבי ראש הכנסת, ויש לנו כאלה בשפע, נדמה לי 14 אם אני לא טועה, אחד מהם מתמנה לשבת בראש ועדת עד הוק כזו, והוא מנהל את זה ולא רק פקידי מנגנון.
רחבעם זאבי: היה לנו מקרה אחד לפחות שאני יודע שפקידת מנגנון לא דייקה בתוצאות הצבעה, אז זה חשוב שזה יעמוד בראש אחד מסגני היו"ר עם כל המשמעות הציבורית המתחייבת.
רחבעם זאבי: סעיף ח' זה תורה שבעל פה ואני רק מוסיף שזה לא ניתן לערעור.
רחבעם זאבי: סוף פסוק.
רחבעם זאבי: כי הערעור הזה משך אותנו לעוד 4 שעות, שהתקשורת חגגה על זה, זה היה נורא.
רחבעם זאבי: אנחנו ישבנו בכנסת לא ראינו את זה אבל התיאורים שקבלתי איך 4 שעות הלכו ניחושים וספקולציות וביזו את הכנסת.
אופיר פינס-פז: אני לא אכנס לגופו של עניין משום שזו הצעה לסדר.
אופיר פינס-פז: הנושא נמצא עכשיו בבג"צ, הדיון הזה הוא דיון ציבורי.
סאלח טריף: על מה?
סאלח טריף: על העניין?
אופיר פינס-פז: זה הנושא שבבג"צ, אין נושא אחר בבג"צ.
אופיר פינס-פז: הבג"צ הוא לא אם זה חוק טוב או חוק רע, הוא שום דבר חוץ מזה.
אופיר פינס-פז: אני מבקש לעצור ברגע זה את הדיון זה, לקיים אותו אחרי שהבג"צ יאמר את דברו, ואז אני אהיה שמח להיות שותף לדיון מהסוג הזה כי זה דיון חשוב ונכון.
אופיר פינס-פז: יש לי הסגות שלי יש הסגות לחבר הכנסת זאבי ויש הסגות של אחרים, זה לגיטימי.
סאלח טריף: אני רוצה לשאול אותך שאלה, הבג"צ דן בהצבעה שהייתה לגבי מה שנקרא "חוק דרעי", נכון?
סאלח טריף: האם הוא דן בזה שהכנסת ראתה שהייתה בעיה?
סאלח טריף: חבר הכנסת גנדי שבפניה שלו ומיוזמתו פנה ואמר שאנו מבקשים לתקן את התקנון, האם זה נוגע למה שהיה במקרה הספציפי הזה?
שאול יהלום: הוא מרשה לי להשיב.
סאלח טריף: בשמו?
אופיר פינס-פז: לא בשמי.
אופיר פינס-פז: אני רוצה לומר לך בצורה ברורה, זה ברור שהיוזמה היא של חבר הכנסת גנדי למה להבליט את זה, אני מבין שזו יוזמה שלו.
אופיר פינס-פז: אני רק אומר שעם כל זה שהיוזמה היא יוזמה מכובדת וראויה, אני אומר לך שלא ראוי יהיה לקיים את הדיון הזה עכשיו משום שיש לו השלכות על הבג"צ.
אופיר פינס-פז: הבג"צ הוא בדיוק על ההצבעה האישית שהתקיימה כפי שהתקיימה, על איך היא התקיימה, על מה התקיים אחריה.
אופיר פינס-פז: אני אומר לך שלי יש תחושה שעצם קיום הדיון הזה היום כאן ועכשיו לפני שהבג"צ דן בעתירה וקבע את מה שיש לו לקבוע, זה דבר שלא צריך להעשות.
סאלח טריף: אני מאד פוסל את מה שאתה אומר.
סאלח טריף: אני אומר לך כאן, יש גבול להתבזות.
סאלח טריף: אני אומר מיוזמתו של חבר הכנסת גנדי כי הוא לא שאל אותי כשהוא כתב את זה.
סאלח טריף: שאלת אותי?
רחבעם זאבי: כתבתי ליו"ר הכנסת ואם הוא היה אומר לי לא, הייתי גונז את זה.
סאלח טריף: קבלתי פניה, אני דן בעניין עקרוני, אינני נוגע בשאלה של מה היה ואיך יהיה, מדובר על העתיד.
סאלח טריף: מדובר על איך תנהג הכנסת.
סאלח טריף: אינני רואה שום פסול בכך.
סאלח טריף: אני יו"ר הוועדה ואני הזמנתי את הדיון הזה ואני מציג את עמדתי, אין שום פסול בכך שנתקן את עצמנו ויכול להיות שגם לא נתקן.
סאלח טריף: אני מתנגד לזה, ואני מודיע לך, אתה אומר שלא טוב שהדיון הזה מתקיים כי יש דיון בבג"צ על מה שהיה.
סאלח טריף: יש גבול.
אופיר פינס-פז: אני אסביר בצורה יותר ברורה למה אני אומר את זה.
אופיר פינס-פז: זה שהעלית את הנושא שחבר הכנסת זאבי העלה, בצורה ישרה ועניינית, לא על זה הויכוח.
אופיר פינס-פז: אני אומר לך שאני חושב שאתה לא ער מספיק למה שקורה.
אופיר פינס-פז: לי יש מה לומר על זה, יש לי מה לומר על התקנון, על דברים נוספים בתקנון שלא מצוינים פה, הערות לתקנון שישנם, וצבי ענבר יודע אותם, יש לי לומר על הרבה דברים.
אופיר פינס-פז: כל מה שאני אומר, וכל מה שאחרים יאמרו, לא תוכל לנתק אותם ממה שקרה בהצבעה.
אופיר פינס-פז: אפילו אם תהיה קדוש לא תוכל לנתק אותם.
אופיר פינס-פז: אני אומר את זה לטובת העניין, אני לא מניח שאין כאן כוונות טהורות, אני מניח שיש כאן כוונות רק טהורות.
אופיר פינס-פז: אני מניח שלא רוצים לעשות פה שום דבר שישפיע על הבג"צ או יוציאו ממנו טיעונים או יעבירו אותו במסמכים וכן הלאה.
אופיר פינס-פז: זו נקודת המוצא שלי, ואני בטוח שגם שלך.
אופיר פינס-פז: אם זו נקודת המוצא המשותפת, אני אומר לך שהדיון הזה הוא דיון שעלול להכשיל ולא לפתור בעיות.
אופיר פינס-פז: הצעתי לך, לקיים את הדיון הזה, שהוא דיון ראוי, אחרי שהבג"צ יאמר את דברו.
שאול יהלום: קודם כל אני רוצה להעיר הערה, את זה יגיד היועץ המשפטי שלנו, האם להחלטה כאן יש השלכה לגבי הבג"צ.
שאול יהלום: ייתכן וכן, בייחוד בסעיף האחרון.
שאול יהלום: אם הסעיף האחרון מביע את דעתה של ועדת הכנסת, שהיום היא מקבלת.
שאול יהלום: חבר הכנסת זאבי מציע לא בדיוק תיקון הוא מציע עיצוב נוהל מסוג נוהל שקיים.
שאול יהלום: שם כתוב שאין ערעור על הכרזת היו"ר, אז יכול להיות שבבג"צ זה יובא כהוכחה, הנה זה רצון הכנסת.
שאול יהלום: נכון שזה כאילו רטרואקטיבית, אבל יש בזה משהו שיכול לבסס את דעתם של אלה שבאים ואומרים, היה אסור לשנות, אפילו שיתברר שהייתה איזושהי בעיה.
שאול יהלום: זה אני רוצה אומר מבחינת העזרה, שלא חשבתי להגיד, אבל אחרי שהוא העיר, כך נראה לי.
שאול יהלום: יש לי עוד שתי הערות מהותיות.
שאול יהלום: נתחיל בסעיף הזה, אני חושב שזה דרקוני שאין ערעור על החלטת יו"ר הכנסת.
שאול יהלום: אולי באמת נפלה טעות בספירה.
שאול יהלום: כדוגמא, היה מקרה בקדנציה הקודמת שהצביעו 124 חברי כנסת.
שאול יהלום: תארו לכם שהוא לא היה שם לב ומכריז את התוצאה, אז אין ערעור?
שאול יהלום: נניח שבמקרה שלנו באמת היה מתברר שהייתה טעות בספירת חבר הכנסת אדלשטיין, אנחנו מדברים על מהות.
שאול יהלום: זה שיו"ר הכריז, אולי באמת זה נבע מטעות מסוימת?