GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<משה שיפמן:
אני אראה לה את הדוחות, כמה משכורות אני צריך, כמה שכר דירה אני צריך לשלם, מה הדברים ההכרחיים; הם יראו את חשבון הבנק שלי; אני אפרוס – והם יראו מה אני יכול לשלם ומה לא.
<ארבל אסטרחן:
כל זה בשביל שני תשלומים?
<מאור חמו:
כי יש משכורות, אני לא יכול לעכב את זה.
<משה שיפמן:
ארבל, שתי משכורות שלוקחים לך, מה קורה?
<ארבל אסטרחן:
רע מאוד.
<משה שיפמן:
נכון, אז למה עובד מסכן - - -
<ארבל אסטרחן:
לא, השאלה אם אתם יכולים להתנהל כך שיישאר כסף - - -
אורי מקלב:
ויש גם שכר דירה, שזה גם לא פשוט.
אורי מקלב:
יש עוד תשלומים קבועים, לאו דווקא לעובדים, שאי אפשר לעכב אותם.
אורי מקלב:
אנחנו לא יכולים לעשות את זה.
<ארבל אסטרחן:
אז יכול להיות שצריך לעזוב את - - -
<טובי חכימיאן:
זה לא ישים, אתה לא יכול בדד-ליין כזה שבו היום הקובע - - -
אורי מקלב:
אוקיי, אז משאירים את זה.
אורי מקלב:
הלאה.
אורי מקלב:
חידדנו את זה, ניסינו להגיע למשהו, אבל לא הצלחנו.
<ארבל אסטרחן:
צריך לדעת שפה יש חשש לכספים אבודים במקרה של אי-הגשת רשימה.
<אייל זנדברג:
אבל האם זה לא חלק מהדיון, למצוא מענה.
<אייל זנדברג:
..
<אייל זנדברג:
אנחנו יודעים שיש בעיה של כספים אבודים מדי כנסת, בעיה היסטורית שמצטברת.
<אייל זנדברג:
אני לא יודע מה הערכת הכספים - - -
<ארבל אסטרחן:
לא, מצב שסיעה לא מגישה רשימת מועמדים הוא לא מצב שקורה הרבה, הכספים האבודים הם בדרך כלל המקדמה.
<אייל זנדברג:
לאו דווקא הנקודה הזאת, אלא כמכלול.
<אייל זנדברג:
הצעת החוק הזאת מגדילה את הסיכון, אולי בצדק, כפי שחושבת הוועדה, אבל היא צריכה לתת את הדעת גם איך היא יכולה לצמצם אותו במקרים שראוי לגבות.
<ארבל אסטרחן:
נכון, אבל לא מצאנו פה פתרון.
אורי מקלב:
ראינו שגם מפלגות שלא רצו העבירו את יחידת המימון באיזשהו הסכם - - -
<ארבל אסטרחן:
לא, למשל כשעצמאות לא רצה.
אורי מקלב:
לא, אבל חלק כן העבירו כל מיני...
<חיים אבידר:
אני חייב לציין שבכנסת לא נשארו חובות אבודים.
<חיים אבידר:
ככל שהיו חובות אבודים עד עכשיו, זה בגין הבחירות המוניציפליות שהועברו לכנסת על ידי משרד הפנים.
<חיים אבידר:
אבל בכנסת אין מצב שמפלגה חייבת לכנסת משהו.
<חיים אבידר:
רק במקרה שהמקדמה - - -
<ארבל אסטרחן:
מה אתם עושים עם חוב מוניציפלי?
<ארבל אסטרחן:
אבל עכשיו, כשחצי מהמימון השוטף ישועבד להחזר הלוואה ופתאום תקבלו דוח שלפיו צריכים להחזיר מיליונים בשל הבחירות לרשויות המקומיות – אז כן יהיה לכם כסף למשכורות ולשכר דירה?
<משה שיפמן:
בשביל זה אנחנו עושים את זה 85% בהוראת שעה.
<ארבל אסטרחן:
לא, אני מדברת על השוטף, בתקופת הכנסת, שחצי מהמימון השוטף שלכם משועבד להחזר הלוואה ועכשיו מודיעים שאתם צריכים להחזיר למשרד הפנים עשרה מיליון, מתוך חצי שוטף...
אורי מקלב:
זה האזהרה שלהם, לא להגיע למצב כזה.
<מאור חמו:
- - - גם צריך לתקן את החוק הזה, וגם, כמו שאמרתי, בכנסת הקרובה לא צפויות להיות בחירות מוניציפליות, כך שהמפלגות יתחילו להתיישר.
<מאור חמו:
ושני הדברים ביחד הם חבילה, ככה זה יהיה.
אורי מקלב:
מתי היו הבחירות לרשויות המקומיות?
<מאור חמו:
אוקטובר 13.
אורי מקלב:
ארבל, בבקשה.
<ארבל אסטרחן:
פסקה (4) מדברת על מה קורה אם הכנסת מתכנסת לשנתה הרביעית.
<ארבל אסטרחן:
יש סוג חדש של הלוואה.
<ארבל אסטרחן:
בשנה הרביעית ועד היום הקובע, סיעה שהחזירה כבר את ההלוואה שקיבלה, הלוואת שלוש השנים הראשונות, יכולה לקבל הלוואה חדשה, בשיעור של עד שלוש פעמים ממימון ההוצאות השוטפות שהיא מקבלת בחודש – אגב, יש תכף הגדרה של מה זה "מימון הוצאות שוטפות שהיא מקבלת בחודש" – וההלוואה הזאת גם כן תנוכה מההוצאות השוטפות, מחודש אחרי קבלת ההלוואה ועד החודש האחרון שבו משולמות הוצאות שוטפות.
<ארבל אסטרחן:
ואם מסתיימת כהונת הכנסת לפני הזמן, תחושב מחדש תקופת הפירעון.
<ארבל אסטרחן:
כל ההלוואות יהיו בצמוד להפרשי ריבית - - -
אורי מקלב:
רק להבין, בשנה הרביעית - - -
<ארבל אסטרחן:
בשנה הרביעית אי אפשר יותר לקחת עד סוף השנה הרביעית או משהו כזה, אלא רק שלוש פעמים מימון ההוצאות השוטפות.
<ארבל אסטרחן:
כלומר, הלוואה קטנה יותר.
<סיגל קוגוט:
זה בעצם רבע, בגלל שיודעים שזה קרוב לבחירות.
<אייל זנדברג:
ההצדקה להלוואה הזאת היא...?
<משה שיפמן:
פריימריז, הוצאות בחירות.
<אייל זנדברג:
ההוצאות של הפריימריז של המפלגה, לא של המתמודדים.
<נדב עשהאל:
של המפלגה.
<נדב עשהאל:
מנגנון, ועדת הבחירות, קלפיות.
<אייל זנדברג:
ואז מאיפה יחזירו את זה?
<אייל זנדברג:
עוד פעם מהבחירות.
<משה שיפמן:
לא, זה חוזר עכשיו, תוך כדי.
<ארבל אסטרחן:
מקדימים את התשלום ומחזירים אותו מתוך השוטף.
<ארבל אסטרחן:
ופה בטוח יהיה שוטף, כי זה רק לתקופה מוגבלת.
<ארבל אסטרחן:
יהיה צריך לראות בפועל האם הסיעות יעמדו בהחזר כשיש את המוניציפלי ואת המבקר.
<ארבל אסטרחן:
אני ממשיכה.
<ארבל אסטרחן:
הבקשה להלוואה תוגש בידי הסיעה ליו"ר הכנסת ויפורטו בה שיעור ההלוואה המבוקש ומשך תקופת ההחזר.
<ארבל אסטרחן:
אלה הוראות טכניות.
<ארבל אסטרחן:
כאן יש איזושהי הוראה שבאה להבטיח החזר כסף גם אם זה מעין חוב אבוד: חוב שנותר לסיעה בשל הלוואה כזו ושאי אפשר לנכות אותו לפי הוראות הסעיף – שזה, שוב, במצב שבו לא נשאר כסף למפלגה, כי כל הכסף הלך, למשל, להחזר מוניציפלי או החזר כספים בשל דוח המבקר, או שהמפלגה לא הגישה רשימת מועמדים – תחזירו הסיעה ללא דיחוי, ואם לא החזירה, ינוכה החוב מכל סכום שמגיע לסיעה; ופה אני רוצה להגיד שזה בעצם למפלגה, אפילו אם היא כבר לא מיוצגת בכנסת.
<ארבל אסטרחן:
כלומר, אם נותר למפלגה חוב, הוא ינוכה מכל סכום שהיא תקבל מאוצר המדינה.
<ארבל אסטרחן:
אם מחר המפלגה הזאת תחליט להתמודד ברשויות המקומיות או להגיש רשימת מועמדים אחרי כך וכך שנים, אז הכנסת תוכל לנכות את זה.
אורי מקלב:
למה לא להצמיד את זה לאותה זכות קדימה שיש לבנקים עם מתן ההלוואות?
אורי מקלב:
נניח יש נכס למפלגה.
אורי מקלב:
למה שכאן הם לא יעשו את זה?
<ארבל אסטרחן:
כי הכנסת לא תדע עכשיו לממש נכסים.
אורי מקלב:
למה לא?
אורי מקלב:
הכנסת במקום הבנק.
אורי מקלב:
כמו שהבנק הוא הראשון בדבר הזה.
אורי מקלב:
תראי, הם אומרים את זה, למה אנחנו צריכים?
<ארבל אסטרחן:
בזמנו מפלגת העבודה, אחרי ה - - -
<קריאה:
- - - זה חוב לכל דבר ועניין.
<ארבל אסטרחן:
אין לזה משמעות.
<ארבל אסטרחן:
תשמעו, כשעל ברק הוטל חוב ענק בזמנו, על מפלגת העבודה, אחרי כל סיפור העמותות בשנת 99' אני חושבת, מפלגת העבודה רצתה לעשות פריסה ואז רצתה לשעבד לכנסת נכסים.
<ארבל אסטרחן:
זה היה כל כך לא מעשי.
<אייל זנדברג:
לא, אבל פה לא מדובר על שעבוד.
אורי מקלב:
לא, הכנסה.
<אייל זנדברג:
מדובר על כך שיש חוב וצריך למצות את הדרך.
<ארבל אסטרחן:
תהיה לה קדימות על פני הבנקים גם?
אורי מקלב:
בנקים כבר לא משחקים פה.
אורי מקלב:
הבנקים כבר לא במשחק.
<ארבל אסטרחן:
למה, יכול להיות שיש היום חובות - - -
אורי מקלב:
שקיימים?
אורי מקלב:
אז חובות שייכנסו מעכשיו.
אורי מקלב:
לא נפרע את הזכויות שיש להם רטרואקטיבית, אבל מהיום ואילך.
<אייל זנדברג:
אני לא רואה סיבה שבנוסף לכלי שהוצע פה, להוסיף את הכלי שהיושב-ראש מציע.
<אייל זנדברג:
הם לא חוסמים אחד את השני.
<ארבל אסטרחן:
לא, אבל אני רוצה לשאול מה זה אומר.
<ארבל אסטרחן:
ברור שאנחנו יכולים לתבוע את המפלגה הזאת שהיא תיתן לנו כסף, זה חוב קיים.
<אייל זנדברג:
צריך להבהיר שזה לא הסדר שלילי, שמה שכתוב פה לא חוסם כל דרך אחרת.
<אייל זנדברג:
צריך להבהיר שהדבר הזה עומד, ועדיין עומדות דרכים אחרות – מימוש נכסים - - -
<סיגל קוגוט:
תכתבי את זה.
<ארבל אסטרחן:
זה חוב שהכנסת יכולה לתבוע אותו.
<אייל זנדברג:
אבל צריך להבהיר את זה.
<גור בליי:
לא כדאי לחסום אפשרות.
<ארבל אסטרחן:
לא, ברור, לא נחסום.
<גור בליי:
זאת אומרת, בדרך כלל כשהיה לנו עם מקדמות, זה היה מפלגות שלא היו להם נכסים, אבל פה אנחנו מתעסקים עם מפלגות שיכול להיות שיהיו להם יותר.
<ארבל אסטרחן:
לא חשבתי פשוט שזה חוסם דרך אחרת.
<ארבל אסטרחן:
אז בסדר, זה ברור.
<ארבל אסטרחן:
החוב הוא קיים.
<ארבל אסטרחן:
(7) בא להוסיף ולהגיד שכל סכום שהמפלגה תקבל נוכל לנכות אותו, זה בידינו.
<ארבל אסטרחן:
זה שאפשר לתבוע אותם זה ברור.
<משה שיפמן:
למשל - - - היא זכאית לכסף מרשויות מקומיות.
<ארבל אסטרחן:
לא, זה כתוב ב-(7).
<טובי חכימיאן:
אבל רשויות מקומיות זה לא בידייך.
<ארבל אסטרחן:
מהמדינה.
<ארבל אסטרחן:
כל סכום שהיא אמורה לקבל מהמדינה, הכנסת יש לה זכות ראשונים.
<ארבל אסטרחן:
זה מה שאומר (7).
<ארבל אסטרחן:
לפי כל דין, לא רק מהכנסת.
<אפרת נחלון:
את רוצה אולי לומר שזה בהסתייעות מהחשב הכללי או משהו, ואז זה יעזור?
<אפרת נחלון:
זאת אומרת, זה בכל זאת אולי יכול להקל עליכם?
<אפרת נחלון:
תגידו אתם, הגזברות של הכנסת.
<אפרת נחלון:
אם אנחנו כן רוצים לאפשר קיזוז מהסכום של המימון של המוניציפליות, אז אולי כן צריך לומר שיהיה אפשר להסתייע גם בחשב הכללי לצורך זה, כי הגזברות של הכנסת היא בכל זאת משהו נפרד.
<ארבל אסטרחן:
היא לא יכולה לנכות למשרד ממשלתי אחר.
<טובי חכימיאן:
זה רק משרד הפנים מנהל את זה.
<טובי חכימיאן:
לכן את צריכה לעשות משהו שמשרד הפנים יידע שהוא - - -
<ארבל אסטרחן:
אז אפשר להוסיף.
<ארבל אסטרחן:
אז להגיד שר הפנים או החשב הכללי?
<טובי חכימיאן:
שר הפנים מנהל את מימון המפלגות של הרשויות המקומיות.
<ארבל אסטרחן:
בעצם זה כתוב, זה מה שאומר (7).
<קריאה:
אחר כך בנהלים הפנימיים, אפשר לדאוג לזה.
אורי מקלב:
נניח החזר ביטוח לאומי מגיע, אז גם אותו.
<ארבל אסטרחן:
כן, נכון.
<ארבל אסטרחן:
ופה נוסיף שזה לא חוסם כל תביעה אחרת, וגם מה שאמרתי שמי שיחוב זה המפלגה.
<עמי ברקוביץ:
שאלת הבהרה, לא כל כך רלוונטית רק לסעיף הזה, אבל נניח אם המבקר הגיש דוח לא חיובי ואז צריך לשלם לו את - - - והלוואה היא עוד חצי.
<ארבל אסטרחן:
זה תיכף נגיע, ב-10.
<ארבל אסטרחן:
דיברנו על זה קודם, שקודם הולך למבקר.
<עמי ברקוביץ:
זאת אומרת, חצי הולך לשוטף בכל מקרה?
<ארבל אסטרחן:
לא יישאר שוטף.
<קריאה:
לא יישאר כלום.
<אפרת נחלון:
רק בקשה.
<אפרת נחלון:
יוצא מזה שאם משרד הפנים יעביר כסף לבחירות למוניציפליות בעצם הוא לכאורה יעבור על החוק, כי כתוב פה שחוב שנותר – ינוכה.
<אפרת נחלון:
אז האם יש אפשרות שיהיה גורם פה בכנסת שיוציא איזשהו דיווח או מידע למשרד הפנים על מנת שהוא יידע כיצד לפעול ולא להעמיד אותו במצב לא נוח?
אורי מקלב:
יוצא שחובת הבירור היא על הכנסת.
<סיגל קוגוט:
ודאי שנעשה את זה, אבל זה לא מצריך חקיקה ראשית, כלומר התיאום אתכם, ברור.
<אפרת נחלון:
פשוט שתהיה מודעות לחשיבות מצד הכנסת.
אורי מקלב:
(8) כבר, נכון?
<ארבל אסטרחן:
פה תתווסף רק פסקה.
<ארבל אסטרחן:
שוב, זו איזושהי פסקת הבהרה והבטחה שאם באים לוועדת הכנסת לבקש התפלגות או לבקש ייצוג של מפלגה אחרת, כמו שקרה לנו לאחרונה עם חץ והתנועה, ועדת הכנסת לא תאשר שינויים כאלה מבלי שהובטח החזר ההלוואה.
<ארבל אסטרחן:
לא תאשר העברת כספים פתאום בין מפלגות בלי - - -
אורי מקלב:
עוד שלייקעס.
אורי מקלב:
הסכום הגדול.
אורי מקלב:
גם אם יש לה הסכם אחר שהיא צריכה להעביר - - -
<ארבל אסטרחן:
אם יש לה נגיד הסכם שהיא מעבירה חלק מהמימון באופן קבוע למפלגה אחרת, אז הכול ילך לפי מה שהיא אמורה לקבל בפועל.
<ארבל אסטרחן:
כן, בפועל, אחרי ההסכם.
<ארבל אסטרחן:
סעיף 8 מדבר על התרומות.
<ארבל אסטרחן:
ופה זה כבר נזכר מקודם, דובר על איך מצמצמים את הפגיעה בשוויון במפלגות החדשות, שאינן מיוצגות בכנסת, והייתה הצעה שמפלגה חדשה תוכל לקבל תרומה בשיעור גבוה יותר.
<ארבל אסטרחן:
אני מזכירה שהיום סכומי התרומה למפלגות הן 1,000 שקל בשנה רגילה ו-2,300 בשנת בחירות.
<ארבל אסטרחן:
נמסר לי שנציגי המפלגות הסכימו לתרומה שתהיה פי 3.
<סיגל קוגוט:
זה נמוך מדי.
<סיגל קוגוט:
זה נמוך מאוד.
אורי מקלב:
פי 3 מ-1,000, פי 3 מ-2,000?
<סיגל קוגוט:
פי 3 מ-2,000.
<סיגל קוגוט:
זה יהיה 7,000 שקל.
אורי מקלב:
למפלגה חדשה?
<סיגל קוגוט:
כן.
<סיגל קוגוט:
וזה נמוך מדי.
<סיגל קוגוט:
צריך למצוא סכום שלא פוגע בטוהר המידות, אבל הוא לא - - -
אורי מקלב:
מה הסכום של הפריימריז?
<סיגל קוגוט:
1,000 לחבר כנסת, והראש זה תלוי בגודל של המפלגה.
<סיגל קוגוט:
במפלגה הכי גדולה זה מגיע ל-45,000 – אה, 11.5, כי כבר יש הצמדה, סליחה.
<סיגל קוגוט:
בפריימריז לחבר כנסת בודד זה 11,500 מתורם.
<ארבל אסטרחן:
מתורם.
<סיגל קוגוט:
עכשיו, מפלגה זה בכל זאת לא אדם פרטי שרמת המחויבות לתורם היא כזאת גבוהה.
<סיגל קוגוט:
ואין לו דרך אחרת, חוץ מהנושא של - - -
אורי מקלב:
אנחנו צריכים אבל שלא יהיו גם סכומים גדולים.
<סיגל קוגוט:
בסדר.
<סיגל קוגוט:
צריך לא גדול מדי, אבל 7,000 שקל זה נמוך מדי.
<נדב עשהאל:
יש את ההסדר של לפיד שהיה אז, את מה שקרוי חוק לפיד, ששמה זה 10,000 שקל.
<ארבל אסטרחן:
אה, בסעיף 24א לחוק המפלגות.
אורי מקלב:
אוקיי, זה סכום עגול וסכום יפה.
אורי מקלב:
ו-10,000 כיכר כסף - - -
<נדב עשהאל:
זה סכום יפה.
<ארבל אסטרחן:
אבל פה אני חושבת שלא רציתם סכום אלא רציתם פי.
<סיגל קוגוט:
לא, לא פי, צריכים לקבוע סכום.
<ארבל אסטרחן:
עדיף פי.
<סיגל קוגוט:
למה פי?
<ארבל אסטרחן:
שזה יהיה ביחס אליהם.
<ארבל אסטרחן:
כי גם אם יגדילו לסיעות הקיימות, ברור שהם נשארים באיזשהו יתרון, הרי כל הרעיון היה לצמצם את הפער.
<אייל זנדברג:
אפשר פי 4, זה מגיע בערך ל-10,000, זאת לא הבעיה.
<קריאה:
תרשום פי 4.
<סיגל קוגוט:
מהותית, קודם נראה את הסכום.
<ארבל אסטרחן:
אוקיי, אז פי 4.
<קריאה:
פי 4 תרשום.
<סיגל קוגוט:
רגע, מבקר המדינה, מה דעתכם?
<סיגל קוגוט:
חנה, מה התרומה הנורמלית?
אורי מקלב:
רק שנייה, אבל פי 4 לא מגיע ל-10,000.
<קריאה:
כמעט.
<חנה רותם:
התרומה הנורמלית למה?
<סיגל קוגוט:
למפלגה חדשה שאפשר לקבל - - -
<חנה רותם:
זאת שאלה קשה.
<חנה רותם:
את יודעת, זה בדיוק העניין, האיזון של מה - - -
<סיגל קוגוט:
אז מה האיזון הנכון בעינייך?
<חנה רותם:
אפשר להשוות את זה לתרומה לתורם בפריימריז – לחבר כנסת, לא ליושב-ראש.
<ארבל אסטרחן:
זאת אומרת 11,500 שקל.
<חנה רותם:
רק תשימו לב גם אבל לתקופות.
<חנה רותם:
זאת שנה שמתקיימות בה בחירות.
<חנה רותם:
היא שונה.
<חנה רותם:
לפעמים, כשהבחירות היו בינואר למשל - - -
<ארבל אסטרחן:
ב-1 בינואר מתחילה השנה.
<סיגל קוגוט:
בסדר, אבל נניח, אז יהיה עוד 1,000 שקל, בגלל שקודם הוא תרם לו 1,000 בשנה רגילה.
<חנה רותם:
לא, דווקא להיפך.
<חנה רותם:
כי כשהבחירות הן בסוף שנה, אז הם מנצלים פרק זמן ארוך יותר לקבל תרומות גדולות.
<חנה רותם:
כשהבחירות נגמרות כבר אף אחד לא בא לתרום לך את ה-10,000 שקל.
<חנה רותם:
להיפך, כשהבחירות הן מוקדמות יותר בשנה - - -
אורי מקלב:
אני דווקא מכיר שאחרי תוצאות הבחירות הם הולכים לתרום.
<סיגל קוגוט:
כי כבר יודעים שהוא הצליח וכדאי להשקיע בו.
אורי מקלב:
אז הוא כבר רוצה להשקיע בו.
<חנה רותם:
ואז זה חל בעצם עד ליום שבו היא סיעה חדשה.
<אייל זנדברג:
חנה, אלה בעיות שתמיד קיימות.
<אייל זנדברג:
השיעור פה אני לא חושב שמשנה, זה הקשיים הרגילים שיש בחישוב.
<ארבל אסטרחן:
זה לפי המועד - - -
אורי מקלב:
אני מוכן לתת דבר כזה, שמפלגה שלא עברה יכולה לקבל תרומה ללא הגבלה.
<יצחק בקר:
אם מפנים לפריימריז, אז זה כבר צמוד.
<יצחק בקר:
אם לא מפנים לפריימריז, צריכים - - -
<ארבל אסטרחן:
אם נגיד פי 4, זאת אומרת שבשנת 2014 מפלגה כזאת שאינה מיוצגת יכולה לקבל 4,000 שקל, וב-1 בינואר 2015 תוכל לקבל - - -
<יצחק בקר:
זה עדיין עלול להיות בעיה, כי גם כן תלוי מתי הבחירות.
<יצחק בקר:
אם הבחירות כפי שהיו בינואר, הרי המפלגה החדשה לא תוכל לגייס את הסכומים האלה בדצמבר, נובמבר, מתי שהיא אמורה להתארגן.
<יצחק בקר:
לכן יש את הבעיה הזאת.
<טובי חכימיאן:
פי 5.
<סיגל קוגוט:
לא, הוא מדבר גם על התקופה.
<סיגל קוגוט:
הוא רוצה להגיד שהחל מהיום הקובע היא כבר יכולה לגייס כאילו זו שנת בחירות.
<סיגל קוגוט:
נכון?
<סיגל קוגוט:
זה מה שאתה אומר לנו.
<חנה רותם:
לא להגביל את זה לתקופה.
<קריאה:
עונת בחירות, זה באמת קצת מוזר שזה קלנדרי.
<קריאה:
זה לא צריך להיות קלנדרי.
<חנה רותם:
לא לשנה שבה מתקיימות בחירות.
<סיגל קוגוט:
אז בואי תכתבי את שני הדברים.
<ארבל אסטרחן:
וזה יחול על כולם העניין הזה?
<חנה רותם:
אפשרי.
<חנה רותם:
אני לא רואה למה לא.
<קריאה:
לא צריך להיות קלנדרי.
<ארבל אסטרחן:
אז שנת בחירות מהיום הקובע או מתחילת השנה, לפי המוקדם.
<ארבל אסטרחן:
ופי כמה אמרנו?
<גור בליי:
פי 5.
<קריאה:
אם את רוצה להשוות לפריימריז זה פי 5.
<נדב עשהאל:
רגע, אבל זה רק מפלגה, נכון?
<סיגל קוגוט:
כן, רק מפלגה.
<נדב עשהאל:
אגיד לך פרקטית.
<נדב עשהאל:
אף אחד, אם הוא לא בכנסת, לא עובד על פלטפורמה של מפלגה.
<נדב עשהאל:
זה תסתכלו מסביב, אין אחד שעובד על - - -
<קריאה:
הוא מקים אותה.
<נדב עשהאל:
אבל זה ממש בדקה ה-90, הוא מתלבש - - -
<סיגל קוגוט:
אז לכן יש את חוק לפיד.
<סיגל קוגוט:
קודם יש לו את ה-10,000.
<נדב עשהאל:
נכון.
<נדב עשהאל:
בגלל זה הרבה יותר רציני השימוש בחוק לפיד.
<נדב עשהאל:
הם עובדים על עמותות.
<סיגל קוגוט:
אבל זה נשאר, אני לא מבטלת את החוק ההוא.
<סיגל קוגוט:
אני רק אומרת שגם מותר עכשיו.
אורי מקלב:
לא התערבתי.
אורי מקלב:
אתם סיכמתם, לא התערבתי בנושא הזה, כי זה הסעיף היחיד שאני מרגיש שאולי אני נוגע בעניין.
<ארבל אסטרחן:
למה, זה רק מפלגה חדשה.
אורי מקלב:
אז אני לא רוצה מפלגה חדשה.
אורי מקלב:
רק אם תהיה מחשבה שאני הולך להתמודד - - - אז אני יכול להיות - - -
<טובי חכימיאן:
ארבל, לשנות את זה - - -
<ארבל אסטרחן:
את מעדכנת את זה בינואר - - -
אורי מקלב:
אבל אני כן מכניס, אני לא יודע אם זה הסעיף עכשיו, שאפשר לקבל שמפלגה שלא עברה ולא נכנסה, תוכל לקבל תרומות כגודל החובות שלה.
אורי מקלב:
ובלי להגביל את זה בשיעור.
אורי מקלב:
למה שלא תרגיש חובה להגיד: אני לא יכולה לאסוף כסף, מפני שיש לה הגבלה בתרומות?
אורי מקלב:
ניתן לה את האפשרות, אנשים שהאמינו ונתנו, גם רוצים להחזיר את החובות שלהם, שתהיה להם את הדרך הישרה.
<ארבל אסטרחן:
אבל עד מתי?
<ארבל אסטרחן:
כמה זמן?
<ארבל אסטרחן:
כי עוד מעט זה כבר יתקרב לבחירות הבאות.
אורי מקלב:
אז שנה אחרי הבחירות.
<יצחק בקר:
אבל לדוגמה יכול להיות שצריך להגביל את זה באיזשהו שיעור.
אורי מקלב:
בסדר.
<יצחק בקר:
לדוגמה שאף אחד לא יכסה 100%, כי אחר כך המפלגה שייכת לו.
אורי מקלב:
עד 30,000 שקל, 40,000 שקל, שזה סכומים, שסך כל התרומות לא יהיו מעל החובות שלה.
<ארבל אסטרחן:
כן, זה משהו שאתם יכולים לעמוד בו?
<סיגל קוגוט:
בעיניכם זה בסדר?
אורי מקלב:
25,000 זה סביר?
<חנה רותם:
למה, לכיסוי חובות של סיעה או רשימת מועמדים שלא נכנסה?
אורי מקלב:
שלא נכנסה.
<אייל זנדברג:
לתקופה מסוימת אחרי הבחירות.
אורי מקלב:
עד שנה.
<סיגל קוגוט:
עד שנה אחרי הבחירות.
<ארבל אסטרחן:
זה לא משנה לך אם היא הייתה מיוצגת או לא.
<ארבל אסטרחן:
מפלגה שלא נבחרה ונותרו לה חובות.
אורי מקלב:
חובות בשיעור המקדמות שהיא קיבלה.
<טובי חכימיאן:
אין מקדמות.
<סיגל קוגוט:
לא, יש, התחייבות בנקאית.
אורי מקלב:
התחייבות בנקאית.
<ארבל אסטרחן:
או אם היא הייתה מיוצגת, ונותרו לה חובות מהבחירות.
<יצחק בקר:
וגם להגביל אותה מבחינת הזמן אולי.
אורי מקלב:
עד שנה מתוצאות הבחירות.
<ארבל אסטרחן:
תוכל לקבל תרומה עד שנה מהבחירות – באיזה שיעור?
אורי מקלב:
באיזה שיעור אתם ממליצים, רבותי?
<סיגל קוגוט:
מה הגובה של תרומה מתורם בודד במקרה כזה שנראית לכם?
<חנה רותם:
היושב-ראש הציע 25,000 שקל.
<ארבל אסטרחן:
אולי גם פה נגיד פי - - -
<עמיר פוקס:
אבל לא יכול להיווצר מצב שהמפלגה בעצם רצה בשם אחר, וככה סוגרת את החובות שלה ממפלגה קודמת?
<סיגל קוגוט:
לא הבנתי.
אורי מקלב:
כמה מקבל ראש מפלגה - - -
<ארבל אסטרחן:
תלוי בגודל של המפלגה.
אורי מקלב:
פי 2.5 מפי 5.
אורי מקלב:
פי 10 מ - - -
<סיגל קוגוט:
פה אמרתי 5, אז הוא יהיה לך פי 10.
<ארבל אסטרחן:
פי 10.
<ארבל אסטרחן:
זה יהיה שנה - - -
<סיגל קוגוט:
כן, זה יהיה תוך שנה מיום פרסום התוצאות.
<ארבל אסטרחן:
נכון, אבל לא כל השנה הזאת תהיה שנת בחירות.
אורי מקלב:
מתוצאות הבחירות, מיום הפרסום.
<ארבל אסטרחן:
פי 10 ממה שמותר בשנת בחירות?
<טובי חכימיאן:
כן.
<ארבל אסטרחן:
אז גמרנו את סעיף 8, אנחנו בסעיף 9.
אורי מקלב:
רצית להעיר משהו על סעיף 8?
<משה שיפמן:
פי 5 ו-10?
אורי מקלב:
פי 5 ו-10.
אורי מקלב:
רצית להוסיף משהו?
<עמיר פוקס:
אני חושב על זה רגע, אם אנחנו לא מכניסים את עצמנו למצב שמפלגות יוכלו לקחת יותר סיכונים, מפלגות שלא יודעות אם הן יעברו את אחוז החסימה.
אורי מקלב:
לאסוף תרומות.
<עמיר פוקס:
מקבלות מראש הבטחות מאנשים.
אורי מקלב:
אתה צודק.
אורי מקלב:
מערכת האיזונים, רבותי.
אורי מקלב:
אתה צודק, יש איזונים בעניין.
<עמיר פוקס:
אם אתה תיפול, אנחנו נכסה אותך.
אורי מקלב:
מי יכסה?
<סיגל קוגוט:
בדרך כלל אנשים מתנערים ממי שנופל.
<סיגל קוגוט:
כלומר אין פה כוחות שוק באמת.
<עמיר פוקס:
בסדר.
<נדב עשהאל:
- - - שהדיווחים על כיסוי הגירעונות יעברו למבקר, והוא יצטרך לתת דוח משלים, לראות - - -
אורי מקלב:
ודאי.
אורי מקלב:
הכול צריך לעבור דרך המבקר.
אורי מקלב:
זה יחול עליהם.
<ארבל אסטרחן:
אבל כל מפלגה מגישה דוחות.
אורי מקלב:
לא, אבל הם לא - - -
<חנה רותם:
לא, מפלגות שאינן מיוצגות בכנסת לא מגישות - - -
אורי מקלב:
וכל מי שמשתמש בזה יהיה חייב לעבור - - -
<סיגל קוגוט:
רגע, הן לא מגישות, אבל לפי החוק הן לא חייבות להגיש?
<חנה רותם:
לא, הן צריכות להגיש דוח על נכסים והתחייבויות לרשם המפלגות.
<סיגל קוגוט:
אז נוסיף את זה.
אורי מקלב:
מי שישתמש בסעיף הזה, תחול עליו הביקורת כמו - - -
<סיגל קוגוט:
אם הם אוספים תרומות, אז הם יצטרכו גם להגיש דוח.
<יצחק בקר:
אני מציע גם אולי להכניס או לשקול שאותו אדם שמכסה חלק גדול, לא יוכל אחר כך לתרום לקראת הבחירות הבאות, כי כבר את התקופה הזאת - - -
<סיגל קוגוט:
אבל זה שלוש שנים אחר כך, כי - - - שנה.
<יצחק בקר:
או שנתיים או שנה וחצי.
אורי מקלב:
כנגד זה התרומה שלנו שיחזיר חובות גוברת על זה.
אורי מקלב:
אתה צודק, כל דבר יש מערכת איזונים.
אורי מקלב:
התרומה הזאת, שניתן להם את האפשרות - - -
<סיגל קוגוט:
תראה, הסך הכול זה לא סכומים גדולים.
<סיגל קוגוט:
לכן אל תדאג.
<סיגל קוגוט:
זה 25,000, ואפילו אם תוך שנה יהיו עוד פעם בחירות, שזה לא ריאלי, אז יהיה 35,000.
אורי מקלב:
זה אפילו לא 25.
אורי מקלב:
זה אפילו 22, 23, אני חושב.
<סיגל קוגוט:
לא ימכרו את נשמתם לשטן בשביל כזה סכום.
אורי מקלב:
טוב.
אורי מקלב:
יש לנו עוד משהו בהערות?
<ארבל אסטרחן:
בטח.
<סיגל קוגוט:
לא, גמרנו כמעט הכול, אתה יכול להרגיש רגוע.
<ארבל אסטרחן:
סעיף 9 – היום בסעיף 16, שאותו מוצע למחוק, כתוב שסיעה חדשה, הוראות סעיף 9 שעניינן ניהול חשבונות יחולו עליה החל ביום הגשת רשימת המועמדים.
<ארבל אסטרחן:
מוצע להעתיק את זה מילה במילה פשוט ל-9, שסעיף זה יחול על סיעה חדשה החל ביום הגשת רשימת המועמדים שלה.
<ארבל אסטרחן:
אין פה שינוי, אני מקווה שזה בסדר.
<חנה רותם:
כן יש לנו.
אורי מקלב:
על זה?
<חנה רותם:
סעיף 9 בעצם מכיל את ביקורת מבקר המדינה, רק ביום הגשת רשימות המועמדים, דהיינו 45 יום לפני מועד הבחירות.
<חנה רותם:
תקופות בחירות מתחילות הרבה קודם, אז מה זה אומר שהסיעות האלה או הרשימות האלה לא כפופות לביקורת מבקר המדינה?
<משה שיפמן:
מה קורה היום?
<חנה רותם:
אנחנו מחילים עליהן ברמת ה - - -
<ארבל אסטרחן:
אז אולי צריך להגיד שזה יחול על כל מפלגה.
<סיגל קוגוט:
רגע, אז איך אתם רוצים שנכתוב את זה?
<סיגל קוגוט:
אנחנו רוצים לעגן את זה כמו שאתם עושים את זה.
<סיגל קוגוט:
מה היית רוצה?
<חנה רותם:
הייתי מייחסת את זה לאו דווקא לתקופה אלא לכל פעילות שנוגעת למערכת הבחירות.
אורי מקלב:
אנחנו מחדשים את הישיבה.
אורי מקלב:
מה החלטתם לגבי סעיף זה יוחל על סיעה חדשה?
<ארבל אסטרחן:
על סעיף 9 דיברנו כאן שיחול על סיעות חדשות מהיום הקובע, ולגבי כל הוצאה שנעשתה בקשר לבחירות, משהו כזה.
<יצחק בקר:
לפחות היום הקובע.
<ארבל אסטרחן:
היום הקובע והוצאה שנעשתה - - -
<סיגל קוגוט:
שנעשתה גם לפני כן בקשר לבחירות.
<ארבל אסטרחן:
כן, גם אם לפני כן.
<ארבל אסטרחן:
הכול נצטרך לראות - - -
<סיגל קוגוט:
כן, כל הלילה נשב פה, אני כבר רואה.
<סיגל קוגוט:
לא חשוב.
אורי מקלב:
זה הרבה עבודה.
<ארבל אסטרחן:
אנחנו עוברים לסעיף 10, שזה גם סעיף משמעותי.
<ארבל אסטרחן:
זה סעיף שמדבר על דוחות המבקר והקנסות על סמכויות המבקר.
<חיים אבידר:
מה היום הקובע במקרה של התפזרות?
<סיגל קוגוט:
שלושה ימים אחרי שחוק פיזור עבר.
<ארבל אסטרחן:
זה כתוב בחוק.
<ארבל אסטרחן:
אוקיי, נתחיל לפי הסדר, יש פה כמה הסדרים שונים.
<ארבל אסטרחן:
סעיף קטן (א) בסעיף 10 מדבר על החובה של הסיעות להגיש את הדוחות שלהן למבקר המדינה.
<ארבל אסטרחן:
וכתוב שאם הן לא הגישו בזמן והודיע המבקר ליו"ר הכנסת שלא היה הצדק סביר, יו"ר הכנסת יורה שלא ישולם כל תשלום לפי חוק זה עד שיודיע המבקר כי הוגשו לו החשבונות.
<ארבל אסטרחן:
כעת מוצע להוסיף שאם המבקר הודיע שהוגשו לו החשבונות, היו"ר יורה להחזיר לסיעה את מה שנשלל ממנה, בניכוי סכום שימליץ המבקר עד 15%.
<ארבל אסטרחן:
אני מבינה, חנה, שהיום מחזירים להם הכול, אם בכלל משתמשים בסעיף הזה.
<ארבל אסטרחן:
אז יש פה איזושהי סנקציה כלפי הסיעות שאמורה לתמרץ אותם להגיש - - -
אורי מקלב:
והכול בגלל שמקבלים 100%?
אורי מקלב:
זו סנקציה מספיק חזקה, אני לא יודע למה כל כך מתלוננים עליה.
אורי מקלב:
100% מהחוב – מי ירצה לסבול מדבר כזה?
<חנה רותם:
זו סנקציה חזקה, אבל אנחנו התייחסנו לעצם העובדה שלא רואים דוח כאילו הוגש באיחור, מוועדת הכספים מאשרת בקשה כזאת.
<ארבל אסטרחן:
ועדת הכספים תוכל לאשר - - - ואז זה לא נחשב איחור.
אורי מקלב:
בסדר, אבל הוספנו לכם גם כן בהסכמה.
<סיגל קוגוט:
זה בהסכמה.
אורי מקלב:
אז אתם מקבלים חיזוקים מכל המקומות.
<חנה רותם:
עכשיו זה בסדר.
אורי מקלב:
אפילו אני חושב שיש בזה משהו שהוא יותר מדרבן מבחינות מסוימות.
אורי מקלב:
על הגשה כבר לקנוס, לא על תוצאות שליליות.
אורי מקלב:
זה יכניס אותם ללחץ גדול מאוד.
<ארבל אסטרחן:
והוראה זהה קיימת בסעיף קטן (ג) לגבי דוחות שוטפים.
<ארבל אסטרחן:
סעיף קטן (ה) – פה אנחנו חוזרים לזה שהסיעה קיבלה 100%, ולכן אם יש דוח שלילי צריך לנכות 15.
<ארבל אסטרחן:
מאחר שה-15% אינם יותר בידי הכנסת, מה שמוצע זה שאם הדוח שלילי – יו"ר הכנסת ישלול מהסיעה בתשלומים שווים במשך שישה חודשים מתוך המימון השוטף 15% מסכום מימון הבחירות.
<קריאה:
זה הקנס.
<ארבל אסטרחן:
נכון, זה הקנס, זה מה שקודם ה-15% נשמר לו.
<ארבל אסטרחן:
ואם הדין וחשבון השוטף לא חיובי, גם כן הוא ישלול במשך שישה חודשים מחצית ממימון ההוצאות השוטפות.
<עמי ברקוביץ:
זה מסתכם ל-15%?
<עמי ברקוביץ:
איך את יודעת ש-15% מסתכם בשישה חודשים?
<ארבל אסטרחן:
כי אנחנו יודעים את זה.
אורי מקלב:
שישה חודשים זה רבע, זה שלושה חודשים, אז זה יוצא בדיוק.
<סיגל קוגוט:
כן, תמיד זה יהיה ככה.
אורי מקלב:
ככה תמיד יוצא.
<ארבל אסטרחן:
עכשיו, פה שאלנו מקודם, מה קורה אם הסיעה כבר יש לה כסף משועבד להחזר הלוואה, ואז פתאום יש קנס של המבקר?
<משה שיפמן:
אז זה מוגן פה.
<ארבל אסטרחן:
איך זה מוגן?
<משה שיפמן:
15% זה שישה חודשים, 2.5 לחודש.
<משה שיפמן:
2.5 הלוואה, 2.5 למבקר.
<ארבל אסטרחן:
ומשכורות?
<טובי חכימיאן:
- - - צריך כסף למשכורות.
אורי מקלב:
מי שמקבל קנס, אז בסדר - - -
<משה שיפמן:
יש לנו את סעיף 5 שעשינו.
<עמי ברקוביץ:
שמה הוא אומר?
<ארבל אסטרחן:
שיש סמכות למבקר לפרוס את זה לתקופה ארוכה יותר.
<משה שיפמן:
אם העבירה הייתה שהמבקר מוצא לנכון לפרוס אותה.
<משה שיפמן:
אם לא, אז - - -
<עמי ברקוביץ:
רגע, אם לא, אז?
אורי מקלב:
אז אין משכורות, אז יש קנס, אז מה אפשר לעשות, קונסים.
<משה שיפמן:
אז תפטר את העובדים שלך.
אורי מקלב:
אנחנו מדברים בשוטף יש קנס.
אורי מקלב:
צריכים להבין, זה לא שהכול באותה מידה.
אורי מקלב:
כשאנחנו אמרנו בשוטף אנחנו לא יכולים יותר מחצי ושש משכורות.
אורי מקלב:
כשמדובר על משהו שיש כבר קנס, וקנס 15%, זה לא משהו שקרה - - - אז ממילא כולם סובלים בעניין הזה.
אורי מקלב:
זה לא דרך המלך.
אורי מקלב:
כשלא בדרך המלך, אנחנו מטילים גם סנקציות שיכולות לפגוע בכולם.
אורי מקלב:
ודאי שיש קנסות אז זה לא בשוטף, אז ודאי שזה יכול לפגוע גם במשכורות.
<משה שיפמן:
הקנס על פי הסעיף הזה, אני אומר - - - זה לא מצוי הקנס הזה.
<משה שיפמן:
בשנים האחרונות לא ניתן קנס על פי הסעיף הזה.
<קריאה:
בגובה הזה, אתה מדבר.
<סיגל קוגוט:
המפלגות יותר בסדר, לכן הן לא מקבלות - - -
אורי מקלב:
לגבי הבחירות או לגבי השוטף?
אורי מקלב:
זה מדובר על השוטף או על הבחירות?
אורי מקלב:
מר שיפמן.
<סיגל קוגוט:
גם בבחירות לא מקבלים הרבה קנסות.
<ארבל אסטרחן:
האם רצינו פה להוסיף שהקנס ישולם לפני החזר ההלוואה, שהוא יגבר על החזר ההלוואה, משהו כזה?
<קריאה:
עדיף.