GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מרב מיכאלי: רק כשהגעתי הנה כחברת כנסת, הבנתי עד כמה הסיבה שזה מתאפשר זה בגלל היעדר התמיכה שיש לחברות וחברי הכנסת לעשות את העבודה שהן אמורות והם אמורים לעשות.
מרב מיכאלי: העובדה, שיש כל כך הרבה נושאים, שאנחנו אמורות לטפל בהם ורוצות לטפל בהם ואין לנו את כוח האדם שיעזור לנו להשיג את המידע, לעשות את הניתוח ולעשות את העבודה, גרמה לזה שתהיה כזאת פרצה לגופים שיש להם כסף, יש להם כוח אדם ומביאים לך דברים כביכול על מגש של כסף.
מרב מיכאלי: אגב, הרבה פעמים לא בזדון.
מרב מיכאלי: אני יכולה לראות איך אפשר ליפול בפח כזה בקלות רבה.
מרב מיכאלי: חלק מהחובה לפי דעתי, במחשבה על כוח האדם שיש לחברי הכנסת היא להבין, שהיכולת של הכנסת להיות חזקה גם מול גופים שיש להם אינטרסים שהם לא בהכרח בטובת הציבור, אבל לא פחות מזה כלפי הממשלה, שלפעמים המדיניות שלה לא זהה למה שהכנסת חושבת, ולא בכדי ישראל מתיימרת להפרדת רשויות.
מרב מיכאלי: בשביל שנוכל אכן לקיים הפרדת רשויות, היכולת של חברי הכנסת לעשות את העבודה שלהם, בכך שיהיה להם כוח אדם, לא רק מצוין – כמו שנמצאות ונמצאים מסביבנו, יועצות ויועצים נפלאים – אלא במספר האנשים כי יש גבול לכמות העבודה שהם מסוגלים לעשות, היא דרמטית.
מרב מיכאלי: קשה לי להדגיש עד כמה זה חשוב ודרמטי.
מרב מיכאלי: זה לא עניין של נוחות, זה לא עניין של פינוק, זה היכולת לקיים את המבנה הדמוקרטי של הפרדת רשויות ושל שמירה על האינטרס הציבורי.
סתיו שפיר: קודם כל, כבוד גדול לוועד הזה שעומל על ההתקדמות במשך הרבה מאוד זמן ואני שמחה, שסוף סוף זה הגיע לכדי החלטה.
סתיו שפיר: תודה רבה לוועדה ולמנכ"ל הכנסת, שמעמיד את העובדים בראש סדרי העדיפויות שלו וזה מאוד משמח.
סתיו שפיר: אני מצטרפת להרבה מדבריה של חברת הכנסת מרב מיכאלי.
סתיו שפיר: מדובר פה לא רק בהפרדת רשויות אלא גם בהיוון בין כל הרשויות האלה.
סתיו שפיר: אנחנו מדברים בשנים האחרונות הרבה מאוד על סוגית המשילות, עם תלונות כאלה ואחרות, שאין פה משילות.
סתיו שפיר: אבל למעשה מה שאין פה זה כנסת.
סתיו שפיר: הרשות המחוקקת והרשות המפקחת, יכולות החקיקה ובעיקר יכולות הפיקוח שלה הן דלות עד כדי מביישות בפעמים רבות, שאנחנו נתקלים בהן בהרבה מאוד בעבודה השוטפת שלנו.
סתיו שפיר: אפשר לדבר על זה במספרים, כמות חברי הכנסת לא עלתה מאז קום המדינה, למרות הגידול באוכלוסייה וכל השוואה בינלאומית, ישראל נמצאת אחרונה בעולם המערבי מבחינת מספר חברי הכנסת, שמייצגים פר אוכלוסייה.
סתיו שפיר: גודלו של מרכז המחקר בכנסת, שמונה 25 תקנים בלבד, מה שלא מספיק כדי לעשות מחקר בשביל אולי חמישה חברי כנסת, עד כמה שהוא מצוין, לא יכול לספק לנו את המידע שאנחנו צריכים במידי לוועדות.
סתיו שפיר: מה שכמובן פותח פתח אדיר לעמותות, ארגונים, עם אינטרסים שונים, להיכנס.
סתיו שפיר: הדבר האחרון והחשוב ביותר, התקנים לעוזרים, כמות העוזרים והשכר של העוזרים.
סתיו שפיר: עוזרים פה מתחלפים באופן תדיר, בעיקר הטובים שבהם, שרצים לעבודות אחרות.
סתיו שפיר: פנה אלי עוזר פרלמנטרי, שסיפר לי, שפנתה אליו חברת לובי, שראתה אותו מתזז בוועדות הכלכליות של הכנסת, והציעה לו שכר כפול כשכר התחלתי, אם הוא יעבור אליה.
סתיו שפיר: אני מבינה את החברה הזאת, לקחת בן אדם שהסתובב פה שנתיים ומכיר את חברי הכנסת ויש לו גישה ישירה לטלפונים שלהם ויכול אחר כך להסתובב פה מטעם החברה, ואף אחד בכלל לא יזהה שהוא מטעם החברה כי הוא חבר של כולם, זו הפגיעה הכי קשה שיכולה להיות במשכן הזה וביכולות שלו לתפקד.
סתיו שפיר: כדי למנוע דברים כאלה, אנחנו חייבים לספק לאנשים שעובדים לצדנו ועובדים כמעט כמו חבר כנסת, מבחינת אותם סדרי גודל של אחריות, צריך לדאוג להם לשכר מצוין ותנאים מצוינים ואפשרות להישאר פה לאורך שנים ולא להיעלם אחר כך לפיתויים אחרים שיש במרחב.
זבולון כלפה: ראשית, אני מברך על עצם הדיון כי גם בתור חבר כנסת חדש אתה רואה את המציאות, שלטעמי היא מאוד עגומה.
זבולון כלפה: אוסף גדול מאוד של נושאים, מיעוט קטן של כוח אדם ביכולת לטפל והתוצאה בסופו של דבר, שאתה נזקק לשירותים כאלה ואחרים, במקום לקבל אותם מפה, אתה מפתח תלות שהיא לא נכונה ביחס לכל מיני דברים.
זבולון כלפה: ללא ספק, העצמה של העוזרים הפרלמנטריים, שעושים עבודה, הרבה פעמים מקביל מבחינת שעות העבודה והיקפי העבודה, הרבה מאוד שעות סביב היממה.
זבולון כלפה: קודם כל, יישר כוח גדול על כל קידום העניין הזה והעלאת הנושא ומתן קדימות.
זבולון כלפה: אני לא יודע אם נאמר כאן כי נכנסתי בשלב מסוים של הדיון, אני חושב, שישנה חשיבות גדולה מאוד, מבחינת המלצות הוועדה ישנה פה התייחסות מצד אחד לתארים ולהתחלה של הוותק, אבל במידה מסוימת צריך לתת תעדוף, מן הסתם יש כאלה שצוברים פה ותק לא מבוטל והדבר הזה צריך לקבל ביטוי משמעותי כי בסופו של דבר הם חוסכים לא מעט מבחינת היקפי העבודה.
זבולון כלפה: נקודה נוספת שאני רואה כצורך, ברגע שחברי הכנסת עוסקים במספר ועדות, שתי ועדות ויש נושא אחד או שניים שהם עוסקים בו בתפעול השוטף, שני עוזרים לחבר כנסת - - -
יריב לוין: הסוגיה הזאת עלתה.
זבולון כלפה: אז הדבר הזה חייב לקבל חשיבות.
יריב לוין: תודה, הנקודה עלתה, היא תידון בנפרד.
באסל גטאס: אני כבר נפגשתי עם הוועדה בעניין אחר, שקשור גם לפעילות שלנו, לתקציב הקשר עם הציבור, בניסיון לדברים יצירתיים להגדיל את התקציב.
באסל גטאס: אני מברך על היוזמה, אני לא רוצה להיכנס לפרטים של ההסכם, אבל אני חושב, שכל שיפור, העצמה, הכרה, הוקרה, לפעילות של היועצים הפרלמנטריים, מבורכת ותבורך.
באסל גטאס: בפגרה הייתי בביקור רשמי באסיפה הלאומית בצרפת, שאלתי אותם כמה עוזרים פרלמנטריים יש לכם?
באסל גטאס: לכל אחד יש ארבעה עוזרים, ושם יש 570 חברים.
באסל גטאס: אני חושב, שארבעה עוזרים זה המספר המינימאלי, שצריך להיות לחברי הכנסת.
באסל גטאס: אני היום נאלץ לגייס מתנדבים - - -
אורלי לוי אבקסיס: אבל יש בעיה עם הביטוח של המתנדבים.
יריב לוין: אנחנו לא בדיון עכשיו, לא על המתנדבים ולא על מספר העוזרים, גם הנושא הזה מונח לפתחה של הוועדה.
יריב לוין: רבותי, אני רוצה להתכנס לסיכום ברשותכם, כדלקמן.
יריב לוין: קודם כל, אני מוכרח לומר כך, אני חושב שהמצב הקיים הוא בהחלט מצב לא ראוי.
יריב לוין: אני חושב, שנעשה כאן מאמץ גדול וניסיון חסר תקדים, עם גישה הרבה יותר אמיצה של הוועדה הזאת מכפי שהיתה בוועדה הקודמת ועם שיתוף פעולה של הגורמים כדי להגיע לתוצאה שיש בה משום שיפור מסוים.
יריב לוין: יחד עם זאת, אני מוכרח לומר, אני באופן אישי, למרות שאני חושב שאין לנו הרבה ברירה אלא לאשר את ההמלצות האלה, עושה את זה בחשש מאוד גדול.
יריב לוין: אני עושה את זה בחשש מאוד גדול משום שאני חושב, שמה שנדרש באמת זה מהפכה ולא איזה שהם תיקונים קטנים בשוליים.
יריב לוין: ומשום שאני חושב, שיש כאל אלמנטים מסוימים, שמריעים באופן משמעותי את המצב הקיים, בעיקר בנקודה אחת שהיא בעיני העיקר, אני חושב, שמדברים המון על אלמנט הזמן.
יריב לוין: אלמנט הזמן הוא שולי.
יריב לוין: האלמנט החשוב באמת הוא היכולת שלך להביא אנשים בעלי ניסיון עשיר והשכלה רחבה, כדי שיוכלו לתת לך את הייעוץ ברמה הנדרשת כדי להתמודד עם המטריות שאנחנו צריכים להתמודד כאן.
יריב לוין: ברגע, שבהצעה הזאת ישנם חסמים, שדיבר עליהם חבר הכנסת משולם נהרי, על 50% השתכרות נוספת וכו', את מעט הפתח שעוד היה אפשר להביא כוח אדם איכותי שאומר, אני בא הנה כי אני יודע לתת לך את התפוקות ויוצר לייצר לעצמי הכנסה נוספת אחרת במקומות אחרים.
יריב לוין: , את הדבר הזה, כדאי שכולנו נהיה מודעים לו, אם אנחנו מאשרים את ההמלצות כמו שהן, אנחנו את הפתח הזה, במידה רבה, חוסמים כמעט לחלוטין.
יריב לוין: וזאת החלטה בעיני מאוד משמעותית כי בסוף רצינו לברך במובן הזה ואנחנו עלולים למצוא את עצמנו במצב, שעוד את מעט מרחב התמרון שהיה, אנחנו סוגרים.
יריב לוין: לכן, אני חושב, שתהיה ההחלטה אשר תהיה כאן, זה לא סוף פסוק, יש צורך בהסתכלות אמתית על מה צריך חבר כנסת שיושב בוועדת הכספים – כפי שהציגה את זה קודם חברת הכנסת גילה גמליאל – לקבל כדי שיוכל לעשות את עבודתו.
יריב לוין: זה שונה ממה שצריך לקבל חבר כנסת שיושב בוועדת המדע או שצריך לשבת בוועדת החוץ והביטחון.
אורי מקלב: אדוני היושב ראש, תרשה לי לחלוק עליך, אני לא מכיר מישהו מבחוץ שאתה יכול להביא אותו, בוודאי בשכר הזה, שווה ערך לעשר שנות עבודה.
יריב לוין: אני יכול לתת לך דוגמה, אני חושב, שאם אתה מביא עורך דין בעל עשר שנות ניסיון בתחום המוניציפאלי כדי שיהיה יועץ חקיקה לחבר כנסת שעיקר עיסוקו בוועדת הפנים, אני חושב שהוא יכול להביא לו תועלת עצומה.
יריב לוין: אני מעיר את ההערה הזאת, אני חושב שהיא צריכה לעמוד כנגד העיניים.
יריב לוין: עכשיו אני מבקש לגוף העניין, אם ריכזתי נכון, ישנן שמונה הערות שעלו כאן לגוף ההמלצות האלה, בהנחה שמאשרים אותן.
יריב לוין: אני מבקש לשאול אחת אחת, מה אתם יכולים לומר לנו עכשיו שאתם מקבלים וזה יתווסף למכלול ועל זה נצביע.
יריב לוין: מה שלא, יצטרך כל אחד לקחת בחשבון, האם בגלל הדבר הזה הוא רוצה לאשר או לא לאשר את הדברים.
יריב לוין: הסוגיה הראשונה היתה, הנושא של ביצוע 50% של השכר כחישוב שנתי ולא על בסיס חודשי.
יריב לוין: הסוגיה השנייה שקשורה לעניין הזה, שינוי של העניין הזה בכלל, בין על ידי ביטול המגבלה הזאת, העלאת האחוזים או כל הסדר כזה, שירחיב את הפתח.
יריב לוין: הסוגיה השנייה היתה בנושא הקילומטראז', להפחית אותו מ-101 קילומטר ל-95 קילומטר.
יריב לוין: עלתה סוגיה שנוגעת לנושא הוותק.
יריב לוין: שאלה אחת, האם לראות בוותק של עשר שנים כשווה ערך לתואר שני, כפי שהציע חבר הכנסת מקלב.
יריב לוין: והערה נוספת, שהציע וביקש אחד העוזרים, שלא לעצור את תוספות הוותק אחרי עשר שנים מתוך ראייה, שכל שנת ותק ראויה - - -
<ארבל אסטרחן: היום זה עשר שנים, מוצע להגדיל את זה ל-15 שנה.
<חגי סיטון: אז זה נופל?
יריב לוין: זה נופל.
יריב לוין: כן, אני חושב, ש-15 שנה אנחנו כבר במקום סביר.
גילה גמליאל: לגבי התחולה.
יריב לוין: רגע, אני שם, דקה.
יריב לוין: עלתה השאלה של תוספת מעונות.
יריב לוין: עלתה שאלה בנושא ההחרגות של המקצועות ובאופן ספציפי סוגיה של אנשי פרסום.
גילה גמליאל: גם התחולה של החוק, למה התחולה מ-2015 ולא חודש מהיום?
יריב לוין: נדמה לי שזה מסכם את ההערות.
גילה גמליאל: הערה אחרונה זו התחולה, למה מ-2015 ולא חודש מהיום?
יריב לוין: רבותי, אני אבקש, ארבל תתייחס התייחסות קצרה.
יריב לוין: בסוף אצטרך לקבל מכם, האם מקבלים, לא מקבלים כרגע וכן הלאה, על המכלול הזה אנחנו נקיים הצבעה.
<ארבל אסטרחן: אני אסכם את ההמלצות בצורה מסודרת, אני אעשה את זה בקצרה.
<ארבל אסטרחן: אני רוצה בקצרה להגיד לחברי הוועדה ולפרוטוקול מה אומרות ההמלצות כולן, אני לא אכנס לכל הפרטים כי זה הונח גם על שולחן הכנסת וזה מונח גם לפניכם על השולחן.
<ארבל אסטרחן: בקצרה, לרכז את ההצעות של הוועדה הציבורית.
<ארבל אסטרחן: ההצעה הראשונה, נושא שינוי הגדרת התפקיד: לא יהיה יותר עוזר פרלמנטרי מקצועי ועוזר פרלמנטרי מנהלי, יהיה רק יועץ פרלמנטרי.
<ארבל אסטרחן: גם לא תהיה יותר הבחנה בשכר בין שני הסוגים, זאת אומרת, כל עוזר, שמתקיימים בו התנאים של מה שהיה עד היום יועץ מקצועי, כלומר, תואר או ותק, יקבל את השכר לפי הכישורים האישיים שלו.
<ארבל אסטרחן: הדבר השני הוא העלאת שכר הבסיס.
<ארבל אסטרחן: שכר הבסיס של היועצים יעלה, כמו שנאמר פה, לא יהיה את נושא שתי הפעימות ולכן השכר של יועץ מתחיל, אני מדברת על שכר הבסיס, יהיה 7,950 ₪.
<ארבל אסטרחן: זה שמתקיימים בו, מה שעד היום התנאים היו לעוזר מקצועי, כלומר, תואר ראשון או הסמכה לרבנות או ותק של ארבע שנים, כעוזר פרלמנטרי או עוזר שר או עוזר סגן שר, השכר יהיה 8,680, ובעל תואר שני או שלישי יהיה 9,135 שקלים.
<ארבל אסטרחן: אין שינוי לגבי תוספת הוותק השנתית, 4% או 5% לבעלי תואר שני או שלישי.
<ארבל אסטרחן: שכר הבסיס הזה, וזה חידוש משמעותי, יוצמד להסכמי השכר שחלים על כלל שירות המדינה.
<ארבל אסטרחן: יובהר פה, זה רק כאשר ניתנות תוספות לעובדים בשירות המדינה.
<ארבל אסטרחן: כלומר, זה לא חל למשל, על תוספת המעונות שדובר עליה פה כי היא לא תוספת לשכר הבסיס של כלל העובדים.
<ארבל אסטרחן: יש תוספת לדמי הכלכלה של העוזרים, כמו שנאמר פה, לפי מרחק מגורים.
<שי בירן: אפשר לקבל הבהרה על הנושא של שכר בסיס?
יריב לוין: אם רוצים להתכנס להצבעה, כדאי שנסיים.
<ארבל אסטרחן: דמי הכלכלה יועלו, כפי שנאמר כאן, זה יהיה לפי מרחק המגורים של היועץ הפרלמנטרי מהכנסת.
<ארבל אסטרחן: מגורים עד 100 ק"מ, 1,800 שקלים, עד 150 קילומטר 2,200 שקלים ו-151 קילומטר ויותר, 2,500 ₪ לחודש.
<ארבל אסטרחן: תוספת הוותק, התקרה תגדל, כך שאפשר יהיה להגיע עד 60% משכר הבסיס ולא 40%.
<ארבל אסטרחן: הכרה בוותק חיצוני, זה גם שינוי משמעותי.
<ארבל אסטרחן: עד היום תוספת הוותק ניתנה אך ורק על עבודה כעוזר פרלמנטרי, או עוזר שר או סגן שר במשרת אמון, מוצע להכיר גם בוותק חיצוני, לפי המבחנים שקיימים בשירות המדינה.
<ארבל אסטרחן: קצובת הביגוד תגדל לסכום של 2,095 שקלים ותוצמד למדד.
<ארבל אסטרחן: השתתפות בהוצאות לינה, מה שנאמר פה, גם להערתו של חבר הכנסת טיבי, עוזרים שגרים מעל 100 קילומטר מירושלים, הכנסת תגלם את הסכום.
<ארבל אסטרחן: אגב, גם לח"כים זה אותו מרחק של 100 קילומטר.
<ארבל אסטרחן: ולגבי העיסוק הנוסף, מוצע לקבוע, שתותר רק עבודה שהולמת את התפקיד של יועץ פרלמנטרי, באישור חבר הכנסת, היועץ המשפטי לכנסת שיבדוק את העניין הזה ונושא של ניגוד עניינים ועד 50% מהשכר החודשי לחודש.
<ארבל אסטרחן: דבר אחרון, התחולה.
<ארבל אסטרחן: מוצע שהכול יחול מה-1 בחודש הקרוב שאחרי קבלת ההחלטה, למעט שני נושאים שיהיו מ-1 בינואר הבא, שזה נושא של הוותק החיצוני, שזה נושא שאין לכנסת מידע לגביו וצריך לבדוק את העניינים האלה.
<ארבל אסטרחן: והנושא של ההגבלות על העיסוק הנוסף.
יריב לוין: פרופ' לוי, רק התייחסות לגבי מה שאתם בכל זאת מוכנים לקבל.
<פרופ' חיים לוי: אני אעשה זאת בקיצור נמרץ, שני משפטים.
<פרופ' חיים לוי: דבר ראשון, לגבי העבודה העתידית שלי פה, אם מתקבלות החלטות, כדאי להדפיס את זה על עמוד אחד ולתת לכל חברי הכנסת שיקראו פה.
יריב לוין: קיבלו כולם את החומר, הונח על שולחן המליאה, הכול נעשה.
<פרופ' חיים לוי: לגבי ההצעות שעלו כאן, 50% חישוב שנתי ולא על בסיס חודשי, אין לי בעיה עם זה.
<פרופ' חיים לוי: אם אין בעיה טכנית של חשב הכנסת, אין בעיה עקרונית עם זה.
<פרופ' חיים לוי: הקילומטראז' מ-101 ל-95, דיברנו בינינו - - -
<חיים אבידור: אם אני יכול להעיר על זה, 100 קילומטר זה מחברי הכנסת, ואם מדברים על נתניה, אז אלה שגרים בנתניה נחשבים ל-100 קילומטר בכל מקרה.
<פרופ' חיים לוי: זה לא נראה לי דבר גדול.
<ארבל אסטרחן: ו-50% שנתי זה בסדר מבחינתך, אתה יודע לעשות את זה?
<פרופ' חיים לוי: אם טכנית זה אפשרי, אין לי התנגדות כלכלית לזה.
<פרופ' חיים לוי: תוספת המעונות, זה כסף קטן יחסית ולא כדאי בכלל לדבר על זה, אנחנו מסכימים לזה, זה לא הרבה כסף.
<פרופ' חיים לוי: לגבי הסעיף האחרון, אני לא יכול להסכים כרגע, בעניין איזה מקצועות, החרגה, אם זה עיתונאים או טלפונאים, אני לא מסוגל לעשות את זה בלי דיון מעמיק אצלנו.
משולם נהרי: לא שמנו לגבי 50%, דיברתי על המגבלה, עצם המגבלה.
<פרופ' חיים לוי: לא שינינו.
יריב לוין: לא שונה, זה היה ברור מהתשובה.
משולם נהרי: אולי תהיה ועדת חריגים?
גילה גמליאל: אולי אפשר לצרף ועדת חריגים?
יריב לוין: אתם מוכנים להכניס סעיף, שיאפשר החרגה של הכלל הזה לפי אישור שלכם בפנייה ספציפית שתהיה לכם?
<פרופ' חיים לוי: אין לי התנגדות שיבואו מקרים ספציפיים ונדון בהם.
<פרופ' חיים לוי: זה לא אומר שנאשר, אבל נדון בהם.
יריב לוין: אז רבותי, תנו לי לסכם כדי שלא תהיינה אי הבנות.
יריב לוין: אנחנו מאשרים את הכללים.
יריב לוין: ההצבעה היא על הכללים.
יריב לוין: ההצעה היא כדלקמן, אני חוזר עליה כדי שלא תהיינה אי הבנות.
יריב לוין: אנחנו מאשרים את הכללים כפי שהונחו, בתיקונים הבאים: אין שתי פעימות לתשלום אלא התשלום הוא בפעימה אחת, הראשונה מבניהן.
יריב לוין: המגבלה לגבי העסקה תהיה 50% הכנסה בחישוב שנתי, כאשר תהיה אפשרות למי שירצה לקבל היתר חריג, לפנות לוועדה, והיא, על פי שיקול דעתה, תחליט אם היא מאשרת את ההחרגה ובאלו תנאים.
יריב לוין: הקילומטראז' – במקום 101 יהיה 95.
<ארבל אסטרחן: זה לעניין גילום הלינה, לא לעניינים אחרים.
יריב לוין: נכון, לעניין גילום הלינה זה יהיה 95 קילומטרים.
יריב לוין: ולעניין תוספת המעונות, היא תתאשר כפי הבקשה שהיתה בהסתייגות שהביא גם חבר הכנסת ליצמן בכתב, והעלה כאן חבר הכנסת מקלב בעל פה.
גילה גמליאל: המקצועות, רק שתאמר לפרוטוקול - - -
יריב לוין: הערה נכונה, גם סוגי המקצועות נמצאים בתוך הנושא של ועדת החריגים.
<ארבל אסטרחן: הוועדה הציבורית תוכל להוסיף מקצועות לעניין הוותק?
יריב לוין: על פי דיון חריג, בכל מקרה כפי שהיא תמצא לנכון.
יריב לוין: רבותי, רק לעניין סדרי ההצבעה: חברת הכנסת גילה גמליאל מצביעה במקום זאב.
יריב לוין: חברת הכנסת אורלי לוי אבקסיס במקום דוד רותם.
יריב לוין: מיקי רוזנטל במקום איתן כבל.
יריב לוין: זבולון כלפה במקום איילת שקד.
יריב לוין: משולם במקום מיכאלי.
יריב לוין: שאר האנשים שנמצאים כאן, למיטב הבנתי הם חברי הוועדה כך שאין בעיה.
יריב לוין: מי בעד לאשר את הכללים, בתוספת התיקונים, כפי שהוצגו על ידי?
יריב לוין: בעד - 9
יריב לוין: נדמה לי שההצעה התקבלה פה אחד, אין מתנגדים, אין נמנעים, לפיכך אושר ואני מודה לכולם, הישיבה נעולה.
יריב לוין: על סדר היום: בקשת סיעת ישראל ביתנו להתפלגות מסיעת הליכוד, ישראל ביתנו, כפי שהיתה עד היום.
יריב לוין: הוגש לי מכתב חתום על-ידי השר אביגדור ליברמן וסגנית השר קירשנבאום שאומר כדלקמן: "נבקש להודיע כי ישראל ביתנו החליטה להתפלג מסיעת הליכוד בהתאם לסעיף 59(2) לחוק הכנסת.
יריב לוין: חברי הסיעה החדשה יהיו חברי מפלגת ישראל ביתנו בהתאם להודעה שהוגשה ליושב-ראש ועדת הבחירות המרכזית עם הגשת רשימת המועמדים לכנסת התשע-עשרה, חברי הכנסת: ליברמן, שמיר, לנדאו, לנדבר, אהרונוביץ, לוי אבקסיס, קירשנבאום, רותם, אילטוב, עמאר ואוחיון.
יריב לוין: שם הסיעה החדשה יהיה ישראל ביתנו".
יריב לוין: אני התבקשתי על-ידי סיעת ישראל ביתנו להציב את הנושא על סדר היום באופן מידי.
מאיר שטרית: כל חברי הסיעה חתומים?
יריב לוין: לא, לא כל חברי הסיעה חתומים.
יריב לוין: לא צריך גם.
דוד רותם: הבוס חתום והסגנית שלו.
מאיר שטרית: אני מבין שיש איזה נוהל שאם סיעה מתפלגת - - - חברי הכנסת 48 שעות.
יריב לוין: כן, אבל אם זאת התפלגות על בסיס הודעה, רשימה מראש שהיתה רשימה של שתי מפלגות יחד.
משה גפני: אין בעיה חוקית כשמתאגדים שתי מפלגות יחד.
יריב לוין: כן, אין פה שום בעיה.
יריב לוין: היתה בקשה של סיעת ישראל ביתנו שנעלה את הנושא היום באופן מידי ואני בוודאי לא רציתי להעמיד את עצמי במצב שאני מעכב את הנושא הזה, ולכן הישיבה מתקיימת היום בנושא הזה.
יריב לוין: אני מודיע גם למען הפרוטוקול שלאור ההודעה הזאת אני כיושב-ראש סיעת הליכוד הודעתי שההוראות שחלו על סיעת הליכוד כסיעה נפרדת לפי סעיף 12 לחוק מימון מפלגות ימשיכו לחול עליה גם לאחר ההתפלגות כסיעה שאינה חלק מסיעה משותפת.
יריב לוין: קרי, שם הסיעה של הליכוד יהיה הליכוד – תנועה לאומית ליברלית, כאשר אני אשמש כבא כוח הסיעה וכיושב-ראש הסיעה.
יריב לוין: מספר חברי הסיעה יהיה 20 חברי הכנסת הנותרים בסיעה המשותפת, מלבד אותם 11 שהקראתי קודם שהם מהווים חלק מסיעת ישראל ביתנו.
יריב לוין: עוד הערה אחת באשר לחלוקת המקומות בוועדות בין הסיעות.
יריב לוין: הסיכום שאליו הגענו הוא שתמונת המצב תישאר כמו שהיא.
יריב לוין: כלומר, אני מבקש להעביר פשוט החלטה גורפת שאומרת שכל ועדה שבה מכהן כרגע חבר כנסת של סיעת הליכוד היא תיחשב כוועדה שהמקום בה הוא מיועד לסיעת הליכוד.
יריב לוין: כל ועדה שכרגע מכהן בה חבר כנסת מטעם סיעת ישראל ביתנו תיחשב כוועדה שמכהן בה מכאן ולהבא ושייכת לסיעת ישראל ביתנו.
יריב לוין: זה יחסוך מאיתנו, אני חושב בהודעה הכוללת הזו – אתה צריך להחליט לעבור ועדה ועדה ולהודיע על החלוקה, לרבות בוועדות משותפות, לרבות מיוחדות, ובכל פורום אחר.
יריב לוין: שוב, פשוט על-פי צילום המצב הנוכחי.
<ארבל אסטרחן: כולל ממלאי מקום קבועים גם כי יכול להיות שחבר יהיה בסיעה זו עכשיו ממלא מקום קבוע בסיעה אחרת.
יריב לוין: כולל היכן שישנם ממלאי מקום קבועים שנדמה לי שזה רק בוועדת חוץ וביטחון, עד כמה שאני זוכר.
יריב לוין: הצילום הוא צילום מצב.
יריב לוין: היכן שישנם ממלאי מקום שהם חברים בסיעה אחרת הם ייחשבו כממלאי מקום של נציג הליכוד באותה ועדה ולא - - -
<ארבל אסטרחן: החבר הוא זה שקובע של מי ה- - -
יריב לוין: כן, אבל אני אומר שישנם מקומות שאישרנו בהם ממלאי מקום.
יריב לוין: למשל, בוועדת החוץ והביטחון יש ממלא מקום שהוא חבר כנסת של יש עתיד על מקום של סיעת הליכוד ישראל ביתנו - במקומות האלה.
<ארבל אסטרחן: אה, זה נשאר.
יריב לוין: כן, אבל אני אומר – כל ממלאי המקום האלה ייחשבו כממלאי מקום של חברי סיעת הליכוד, לא של סיעת - - -
<ארבל אסטרחן: אה, לא משנה מי החבר - -
<ארבל אסטרחן: - - גם אם החבר הוא מישראל ביתנו.
יריב לוין: אני אומר ממלאי המקום יהיו - - -
יריב לוין: כי זה טכני, כי זה ההסדר.
יריב לוין: כי אני נתתי מקום של ממלא מקום לעליזה לביא, אני לא יודע אם אתם מוכנים לתת לה את זה.
אורלי לוי אבקסיס: אה, לא.
אורלי לוי אבקסיס: לא על זה.
אורלי לוי אבקסיס: אני אומרת אם יש חבר קבוע בוועדה, למשל של ישראל ביתנו, ויש ממלא מקום של הליכוד אז - - -
<ארבל אסטרחן: המקום הוא של ישראל ביתנו.
<ארבל אסטרחן: אבל אם ממלא הקבוע עכשיו הוא מהליכוד?
יריב לוין: כן, אבל לדעתי אין מצב כזה באף מקום.
יריב לוין: אנחנו שומרים.
יריב לוין: ממלאי המקום הולכים אחר החבר ובכל מקום של ספק ממלא המקום הוא יהיה ממלא מקום של חבר סיעת הליכוד באותה ועדה ולא סיעת ישראל ביתנו.
מאיר שטרית: או ההיפך – של ישראל ביתנו ולא הליכוד.
יריב לוין: לא, לא – אין.
יריב לוין: לא להיפך.
יריב לוין: מאיר, אני לא רוצה שיהיו אחר כך אי הבנות.
דוד רותם: הוא יכול לוותר בשם הליכוד, הוא לא יכול לוותר בשם ישראל ביתנו.
מאיר שטרית: יש חבר מישראל ביתנו שהוא חבר, שהוא ממלא מקום מהליכוד – אם יש דבר כזה.
יריב לוין: אין, אין.
יריב לוין: בטח עוד יהיו.
יריב לוין: אני את הנושא של מינוי ממלא מקום קבועים כרגע לא מביא לדיון ולאישור, הוא כרגע מיותר.
יריב לוין: הכוונה היתה – מכיוון שבחלוקה הנוכחית יש עודף ייצוג לישראל ביתנו היה לנו סיכום איתם שאנחנו נמנה ממלאי מקום במקום מסוים שיש עודף ייצוג.
יריב לוין: אומרים לי שכנראה היחס ישתנה ל-19 : 12 אם אכן חבר הכנסת שאמה הכהן יקבל את המינוי כשגריר בתוך כמה ימים, ואז יצא מצב שהחלוקה מלכתחילה הופכת לחלוקה המדויקת על-פי החישוב המספרי והבעיה בצורה הזו נפתרה.
יריב לוין: מעבר לזה, יכול להיות שאנחנו נבקש.
יריב לוין: אגב, זה מתואם עם חבר הכנסת כבל.
יריב לוין: יכול להיות שאנחנו נרצה למנות בכל זאת ממלאי מקום בהצלבה בסיעות כדי שנוכל לבצע חילופים בינינו – מה שלא נוכל לעשות מכאן ולהבא כשהסיעות הן נפרדות.
יריב לוין: אבל לא נעשה את זה, לפחות בשלב הזה כרגע.
דוד רותם: לפי סעיף 60 אין לך ברירה, אתה חייב לאשר את זה.
יריב לוין: לא, לא – זה ברור.
איילת שקד: יריב, אתה ממנה את חיים כץ ואותי עכשיו?
יריב לוין: אני ממנה, כן.
יריב לוין: אבל זה לא פה.
יריב לוין: זה בהודעות למליאה.
יריב לוין: למען הפרוטוקול אני בכל זאת אגיד.
יריב לוין: חברת הכנסת איילת שקד משמשת כממלאת מקום חבר בוועדת הכספים, כממלאת מקום נדמה לי של חבר הכנסת כלפה, אם אני זוכר נכון.
יריב לוין: אנחנו עושים שינוי שהיא תכהן כממלאת מקום של חברת הכנסת גמליאל במקום כממלאת מקום של חבר הכנסת כלפה.
יריב לוין: כלומר, אין תוספת ממלאי מקום.
יריב לוין: אני מציע את הדבר הזה גם כן.
יריב לוין: כי זה יותר נוח לנו בהתנהלות הפנימית שלנו – זה הכול.
איילת שקד: כי בבית היהודי נמצאים חברי הכנסת והם באים - - -
משה גפני: יש לי הערה, יותר נכון שאלה.
משה גפני: אני תומך בזה, גם אין אפשרות חוקית שלא לתמוך.
משה גפני: הסיטואציה הזו קבועה בחוק והיא נכונה.
משה גפני: כאשר רצים לבחירות שתי מפלגות שהן הולכות כסיעה אחת והן מחליטות להתפלג אז חייבים לאשר את זה, ואני חושב שזה גם נכון אם מחליטים להתפלג.
משה גפני: אם היה מדובר במפלגה שהיא מפלגה לא גדולה, מפלגה שהיא לא מפלגת שלטון, זה ברור לחלוטין.
משה גפני: מכיוון שמדובר במפלגת שלטון ומדובר בזה שמהליכוד-ישראל ביתנו יש ראש ממשלה, ועכשיו מחליט מי שמחליט בתוך הליכוד ביתנו להתפלג, אני חושב שמן הראוי ציבורית להגיד לוועדה מה הסיבות.
יריב לוין: חבר הכנסת גפני, יושב-ראש ישראל ביתנו כינס מסיבת עיתונאים ארוכה ואף ענה על שאלות ונתן את ההסברים.
יריב לוין: מי שההסברים הניחו את דעתו – אשריו, ומי שפחות הניחו את דעתו – אין לו ברירה אלא לאשר את הבקשה הזו, זה המצב.
משה גפני: זו תופעה עצובה במערכת הפוליטית.
יריב לוין: אני אצביע תחילה על בקשת ההתפלגות, לרבות כל ההודעות הנלוות אליה לעניין איוש הוועדות וכן הלאה.
יריב לוין: מי בעד בקשת ההתפלגות?
יריב לוין: בעד בקשת התפלגות סיעת הליכוד-ישראל ביתנו – פה אחד
יריב לוין: לעניין מינוי ממלאי מקום, מינויה של חברת הכנסת שקד כממלאת מקום של חברת הכנסת גמליאל – אגב, אני אומר גם לפרוטוקול, איילת, שעל פי הסיכום במידה ותהיה בקשה או החלטה של יושב-ראש סיעת הליכוד שבהצבעה מסוימת ממלא המקום לא ישתתף ויבוא במקום חברת הכנסת גמליאל חבר כנסת אחר מהליכוד אז יש התחייבות של חברת הכנסת איילת שקד.
יריב לוין: כמובן שהיא תאפשר את הדבר הזה.
משה גפני: גם זה החוק.
יריב לוין: זה לא החוק.
יריב לוין: אם היא ממלאת מקום קבועה, אם החבר איננו היא מצביעה.
יריב לוין: יש לה עדיפות, זה המשמעות של ממלא מקום קבוע.
יריב לוין: מי בעד אישור מינוי ממלאי המקום?
יריב לוין: בעד אישור מינוי ממלאי המקום – פה אחד.
משה גפני: אנחנו אישרנו.
מאיר שטרית: בעד, בעד.
יריב לוין: רבותי, בוקר טוב.
יריב לוין: אנחנו נתחיל בנושא קביעת ועדה לדיון בהצעת חוק הממשלה (תיקון - שחרור אסירים משיקולים מדיניים או ביטחוניים), התשע"ד-2014 (פ/2568/19).
יריב לוין: אני מבין שבעניין הזה יש הסכמה על כך שההצעה תעבור לוועדת החוץ והביטחון על דעת יושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט.
יריב לוין: לפיכך אני מציע להעביר את ההצעה לשם.
יריב לוין: בעד ההצעה – פה-אחד
יריב לוין: הצעת חוק שירות הביטחון הכללי (תיקון) (יושב ראש ועדת הכנסת לענייני השירות), התשע"ד-2014 – הכנה לקריאה ראשונה מטעם הוועדה
יריב לוין: אני עובר לנושא הצעת חוק שירות הביטחון הכללי (תיקון) (יושב-ראש ועדת הכנסת לענייני השירות), התשע"ד-2014, הכנה לקריאה ראשונה מטעם הוועדה.
יריב לוין: הצעה זאת מונחת בעקבות פנייה של יושב-ראש ועדת החוץ והביטחון חבר הכנסת זאב אלקין.
יריב לוין: אני מציע שתציג בשתי מילים את הבקשה.
זאב אלקין: הסיבה לבקשה הזאת היא טכנית.
זאב אלקין: למעשה, לפי חוק השב"כ ועדת המשנה למודיעין ושירותים חשאיים של ועדת חוץ וביטחון של הכנסת המשמשת כוועדת הכנסת לעניין פיקוח של השב"כ, לפי חוק השב"כ, היא זאת שמאשרת דוחות ודברים נוספים שדורש החוק.
זאב אלקין: בהצעת חוק השב"כ המקורית נכתב שיושב-ראש הוועדה לעניין חוק השב"כ יהיה יושב-ראש ועדת החוץ והביטחון של הכנסת כי הפרקטיקה המקובלת הייתה שתמיד הייתה זהות בין יושב-ראש ועדת חוץ וביטחון לבין יושב-ראש ועדת משנה לעניין שירותים חשאיים.
זאב אלקין: אבל, כמובן, אני מניח שהמחוקק אז לא לקח בחשבון את העובדה הפשוטה שוועדת משנה לשירותים כמו כל ועדת משנה, לא חייב שדווקא יושב-ראש הוועדה הגדולה יעמוד בראשה, ויכול לבוא יום שוועדת החוץ והביטחון תחליט לפצל בין שני התפקידים האלה, מה שבאמת מתרחש היום.
זאב אלקין: כידוע לך, אתה משמש כיושב-ראש ועדת משנה לשירותים חשאיים.
זאב אלקין: לכן למעשה, החוק היום יוצר סתירה כי ועדת משנה לשירותים צריכה לקבל בחוק השב"כ.
זאב אלקין: אתה כיושב-ראש שלה צריך לשבת בראשות הדיון, אבל לפי החוק, אני כיושב-ראש ועדת חוץ וביטחון צריך להחליף אותך בדיונים הספציפיים מסביב לחוק.
יריב לוין: זה גורם לי סבל גדול, אני מודה.
זאב אלקין: לכן אני מציע לאחר התייעצות עם היועצת המשפטית של ועדת החוץ והביטחון ופנייה לוועדת הכנסת שהיא זאת שרשאית לתקן את החוק המקורי להוריד את ההתניה הזאת.
זאב אלקין: היא לא רלוונטית.
זאב אלקין: לוועדת משנה לשירותים יש תמיד יושב-ראש.
זאב אלקין: זה יכול להיות יושב-ראש ועדת חוץ וביטחון – מה שבדרך כלל קורה – זה יכול להיות חבר אחר בוועדת חוץ וביטחון.
זאב אלקין: הוא זה שצריך לשבת בראשות הדיון הזה כי היא הוועדה שגם מפקחת על השב"כ כמו על כל הגורמים האחרים.
יריב לוין: ארבל, אני מציע שתקראי את הנוסח.