GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מאיר שטרית: גם אני לא רוצה שיתפרש חלילה שיש לי משהו נגד דוד רותם.
מאיר שטרית: אין לי שום דבר נגד דוד רותם, אני אפילו אוהב אותו.
אורי מקלב: אני אפילו לא הייתי צריך להגיד את זה.
מאיר שטרית: כדי שלא יתפרש לא נכון.
מאיר שטרית: אבל אני חושב שמן הראוי היה באמת שראש ועדת המדע יישאר בראש הוועדה, מכיוון שבאמת החוק הזה נעשה בוועדת המדע.
יריב לוין: אז בואו נעשה תיקון לחוק.
מאיר שטרית: אני רוצה להסביר אגב מאיפה נבע ועדת החוקה, למען ההיסטוריה אני רוצה להסביר.
מאיר שטרית: כאשר הכנתי את החוק בתור שר הפנים והעברתי אותו בקריאה ראשונה בממשלת אולמרט, זה היה שלושה חודשים לפני שהכנסת התפזרה.
מאיר שטרית: מנחם בן-ששון שהיה יושב-ראש ועדת החוקה, חבר הקואליציה וחבר המפלגה שלי, הבטיח לי שלפני פיזור הכנסת הוא יגמור את החוק בקריאה שנייה ושלישית.
מאיר שטרית: הפשלה שקרתה היא שהוא חלה, ובעצם ועדת החוקה לא התכנסה אפילו פעם אחת לדון בחוק אז.
מאיר שטרית: לכן העברתי לוועדת חוקה, כי זה לא היה אמור להיות בוועדת החוקה.
מאיר שטרית: העברתי לשם בכוונה כדי שמנחם בן-ששון יוכל לטפל בחוק במהירות ולגמור אותו עוד לפני פיזור הכנסת.
מאיר שטרית: לצערי מה שקרה קרה, הכנסת התפזרה, החוק הוחזר על-ידי הממשלה ברציפות, ואז הממשלה ביקשה ממני לטפל בחוק, מתוך ראייה שאם אני אטפל בחוק אני באמת אקדם את החוק ואעשה אותו.
מאיר שטרית: זה מה שעשיתי.
מאיר שטרית: לכן כמובן אתה צודק שיש בעיה מבחינה תקנונית.
יריב לוין: בקיצור, כל הצרות מקדימה, אתה אומר.
משה זלמן פייגלין: בוא נצביע להצעה שלך.
אורי מקלב: הוא היה יושב-ראש ועדת המדע באופוזיציה.
יריב לוין: אז אני מציע ככה.
יריב לוין: אני מציע שנצביע על הרכב הוועדה, ואני מציע באמת שניזום איזשהו תיקון לחוק שייכנס לתוקף מהכנסת הבאה, כדי שנוכל באמת להעביר אותו עכשיו ונפתור את הבעיה הזאת מכאן ולהבא.
יריב לוין: טוב, רבותי, מי בעד הרכב הוועדה כפי שהקראתי כאן?
יריב לוין: בעד הרכב הוועדה כפי שהוקראה – 6
אורי מקלב: אני מצביע בעד, אתה שם לב?
יריב לוין: אתה יכול לתמוך בה, ניצן, יש לכם אפילו נציג שם.
משה זלמן פייגלין: יש גם נמנע.
יריב לוין: אה, נמנע אחד, סליחה.
משה זלמן פייגלין: אני נמנע, כי החוק הזה - - -
יריב לוין: שישה בעד, נמנע אחד ואין מתנגדים.
יריב לוין: אני עובר לנושא שרשום כא' בסדר-היום: בקשת יושב-ראש הכנסת לאשר לנשיא הפרלמנט האירופי לנאום במליאת הכנסת ביום רביעי, י"ב באדר א' התשע"ד – 12 בפברואר 2014.
ירדנה מלר-הורוביץ: כן, בוקר טוב.
ירדנה מלר-הורוביץ: התבשרנו שיגיע לביקור בכנסת נשיא הפרלמנט האירופי ונדרש האישור של ועדת הכנסת כדי שהוא יוכל לשאת את דבריו בשפתו במליאה.
דוד רותם: איזה שפה?
ירדנה מלר-הורוביץ: זה יהיה בשפה הגרמנית ב-12 בפברואר, זה יום רביעי, י"ב באדר א'.
ירדנה מלר-הורוביץ: ונדרש האישור של הוועדה.
<קריאה: מי בעד, לא?
משה זלמן פייגלין: רגע, יש לי הערות.
יריב לוין: אה, סליחה.
יריב לוין: בבקשה, חבר הכנסת פייגלין.
משה זלמן פייגלין: אני מודה לחבר הכנסת רותם ששאל את השאלה כי אחרת לא הייתי מעלה על דעתי.
משה זלמן פייגלין: אני לא חושב שנכון לשמוע את השפה הגרמנית בכנסת ישראל.
ניצן הורוביץ: מרטין שולץ קוראים לו.
ירדנה מלר-הורוביץ: היא כבר נשמעה.
ירדנה מלר-הורוביץ: כבר היו נאומים בגרמנית.
יריב לוין: כבר היה תקדים.
ירדנה מלר-הורוביץ: ויהיה תרגום סימולטני.
משה זלמן פייגלין: לא, הבעיה היא לא התרגום.
משה זלמן פייגלין: אני חושב שעדיין יש בינינו ניצולי שואה שמאוד יצרום להם לשמוע נאום בשפה הגרמנית מעל בימת הכנסת.
יריב לוין: אבל זה כבר קרה, למיטב ידיעתי.
ירדנה מלר-הורוביץ: כן, היו נאומים בעבר שהתקיימו בגרמנית.
משה זלמן פייגלין: אז מה?
משה זלמן פייגלין: העניין עולה שוב לדיון.
משה זלמן פייגלין: זה לא חוק.
משה זלמן פייגלין: אמרתי את דעתי.
ירדנה מלר-הורוביץ: כרגע התקנון מאפשר את זה.
ירדנה מלר-הורוביץ: אני מביאה את זה בהתאם לסעיף 22 לוועדה.
משה זלמן פייגלין: אמרתי את דעתי על מנת להסביר לוועדה.
יריב לוין: אני אגב מבין שמדובר באדם שהוא באמת ידיד גדול של ישראל.
אורי מקלב: אפשר לקרוא קריאת ביניים.
אורי מקלב: ראינו היום שגם כשמגיע נשיא וגם כשמגיע מישהו, חברי הכנסת מעירים קריאות ביניים ולא מכבדים את המעמד.
אורי מקלב: אז אפשר למחות על השפה הגרמנית שנשמעת בכנסת, זה דווקא אפילו - - -
משה זלמן פייגלין: דווקא לעניין הזה אני לא מסכים.
משה זלמן פייגלין: אני מאמין שאם מגיע אורח לא צריך לשסות את דבריו.
יריב לוין: אני מוכרח לומר, משה, שאני דווקא מתחבר להערה שלך.
יריב לוין: אני גם מוכרח לומר שאם זו הייתה פעם ראשונה, אני לא יודע אם היינו ששים לעניין הזה.
יריב לוין: מאחר שזה כבר קרה וזה לא תקדים, אז אני לא רואה - - -
משה זלמן פייגלין: אפשר לקלקל, אפשר גם לתקן.
אורי מקלב: גם בחיי מנחם בגין זה קרה?
אורי מקלב: זה קרה גם בחיי מנחם בגין שנשמעה השפה הגרמנית בכנסת?
אורי מקלב: אני לא יודע, אתה הוותיק.
אורי מקלב: אתה זקן הבית.
מאיר שטרית: אני לא זוכר שנאם מישהו בגרמנית, אבל בטח שמנחם בגין לא החרים את זה.
אורי מקלב: לא, בגרמנית, שאלנו על גרמנית.
יריב לוין: נאם מישהו בגרמנית?
ירדנה מלר-הורוביץ: אני חושבת שאנגלה מרקל הייתה.
ניצן הורוביץ: כבר כמה פעמים היה.
ניצן הורוביץ: גם הלמוט קוהל.
ירדנה מלר-הורוביץ: כמה פעמים, גם לפניה.
מאיר שטרית: מנחם בגין היה דוגמה לדמוקרט.
מאיר שטרית: אף פעם לא היה יוצר איסור כזה, בחיים זה לא היה עולה על דעתו.
יריב לוין: טוב, רבותי, מי בעד לאשר את הבקשה?
מאיר שטרית: זה בתור חירותניק אני אומר.
מאיר שטרית: בעד אישור הבקשה – רוב
יריב לוין: אז כמה היו פה?
יריב לוין: חמישה בעד, אחד נגד.
יריב לוין: אני עובר לנושא ד', כדי שנוכל לשחרר אותך אם אתה לא רוצה להתעכב פה: קביעת הוועדה לדיון בהצעה לסדר-היום בנושא: האם הקשר בין חברת "שראל" למשרד הבריאות הוא כשר או פסול?
יריב לוין: של חבר הכנסת משה פייגלין.
יריב לוין: אני מבין שביום 6 בינואר 14' הוחלט להעביר את הנושא לוועדת הכלכלה.
יריב לוין: יו"ר ועדת העבודה, הרווחה והבריאות ביקש להעביר אליו את העניין, כי מתקיים אצלו דיון מהיר באותו נושא.
יריב לוין: אני מבין שאתה מסכים, כי זה תלוי בך.
משה זלמן פייגלין: אני מבקש, אם אפשר, אם יורשה לי רגע אחד להסביר, לדחות את ההחלטה בנושא.
מאיר שטרית: לדחות זה תמיד טוב.
משה זלמן פייגלין: ואסביר מדוע.
יריב לוין: לא, זאת רוויזיה או שהייתה החלטה במליאה?
<אתי בן יוסף: לא, הייתה אצלנו החלטה להעביר את זה לפה.
משה זלמן פייגלין: הייתה החלטה להעביר את הדיון לכלכלה.
משה זלמן פייגלין: את רוצה להסביר?
<ארבל אסטרחן: אם אני זוכרת את הפרטים, הייתה החלטה להעביר את זה לוועדת הכלכלה פה.
<ארבל אסטרחן: לא הודיעו על זה עדיין במליאה, ובינתיים ביקש יו"ר ועדת העבודה והרווחה להעביר את זה אליו, כי יש נושא נוסף דומה שעבר אליו.
יריב לוין: אז לצורך העניין, יש רוויזיה של יושב-ראש הוועדה, אני מבין.
<ארבל אסטרחן: זה לא כל כך משנה של מי.
משה זלמן פייגלין: אני מבקש לא לקבל את ההחלטה היום.
משה זלמן פייגלין: אסביר מדוע, אם אפשר.
יריב לוין: אתה לא צריך להסביר.
משה זלמן פייגלין: לא צריך להסביר?
משה זלמן פייגלין: נשאיר את זה ככה.
יריב לוין: אז הנושא יידחה לישיבה עד שתודיע שאתה רוצה והגעת לאיזשהם סיכומים.
ניצן הורוביץ: מה זה משנה?
משה זלמן פייגלין: אסביר לך אחר כך.
יריב לוין: אוקיי, אני עובר לנושא האחרון, הצעת חוק-יסוד: מועד התפטרות נשיא המדינה, שר או חבר כנסת (תיקוני חקיקה) (פ/1784/19), של חברי הכנסת יריב לוין ומיכל בירן – הכנה לקריאה ראשונה.
יריב לוין: אתן אולי לארבל לפרט את כל הדברים שישנם בחוק, כי החוק הזה הוא באמת תולדה של יוזמה של הלשכה המשפטית, שנועד להסדיר כל מיני הוראות טכניות שנוגעות למועדי התפטרותם או כניסה לתוקף של התפטרות של נשיא המדינה, שר או חבר כנסת.
יריב לוין: החוק למעשה מסדיר בעיקר שני דברים: הראשון, מה קורה כאשר ההתפטרות אמורה להיכנס לתוקפה בתוך יום שבת או יום מנוחה, והשני מבטל את פרק הזמן של 48 השעות עד כניסתה לתוקף של התפטרות נשיא המדינה, מתוך הנחה שבמקרה הזה, אם נוצר מצב שהנשיא התפטר, ראוי שההתפטרות שלו תיכנס לתוקף מיידי והעניין הזה לא יידחה.
יריב לוין: ארבל, בבקשה, תציגי גם איזושהי הערה טכנית מבחינת פיצול החוק.
<ארבל אסטרחן: היום יש לנו הוראות שונות בחוקים לגבי מועדי התפטרות של נושאי משרה שונים.
<ארבל אסטרחן: והכלל הרגיל צריך להיות שאדם מתפטר וההתפטרות נכנסת לתוקף מיד.
<ארבל אסטרחן: אבל יש לזה כמה חריגים בחוקים שנוגעים לנושאי המשרה.
<ארבל אסטרחן: חבר כנסת למשל, כמו שאתם בטח יודעים, ההתפטרות שלו נכנסת לתוקף כעבור 48 שעות.
<ארבל אסטרחן: כך גם שר, גם לגבי התפטרות שלו וגם כאשר מפטרים אותו – ח"כ אי-אפשר לפטר, שר אפשר גם לפטר.
<ארבל אסטרחן: וגם לגבי נשיא המדינה יש הוראה כזו, כשהרעיון הוא לאפשר לאותו נושא משרה לשקול ולהרהר בדבר ולאפשר לו לחזור בו בתוך אותן 48 שעות.
<ארבל אסטרחן: לפעמים, בעיקר כשזה פיטורים, למשל של שר, יכול להיות שנותנים גם זמן להתארגנות.
<ארבל אסטרחן: עכשיו, למשל לגבי ראש ממשלה אין את פרק הזמן הזה.
<ארבל אסטרחן: ראש ממשלה, כשהוא מתפטר ההתפטרות נכנסת לתוקף מיד, אז רואים את זה גם כהתפטרות הממשלה.
<ארבל אסטרחן: הוא איזשהו סמל שלטון משמעותי, חשוב, להתפטרות שלו יש גם משמעויות רבות יותר, ואומרים: שיעשה את השקילות והמחשבות לפני, ברגע שמתפטר זהו.
<ארבל אסטרחן: מה שמוצע כאן, כמו שאמר יו"ר הוועדה, קודם כול, אגיד את הדבר הפשוט יותר לגבי נשיא המדינה.
<ארבל אסטרחן: גם לגבי הנשיא יש את אותה הוראה של 48 שעות, ונראה שמתאים יותר להקביל אותו לראש ממשלה ולא לחבר כנסת שמתפטר, הוא גם לא בדיוק שחקן במשק הפוליטי, ולהגיד: אם נשיא המדינה שקל וחשב והחליט להתפטר, ההתפטרות תיכנס לתוקף מיד.
<ארבל אסטרחן: זה תיקון אחד שמוצע.
<ארבל אסטרחן: אגב, נשיא, יש גם אפשרות בחוק היסוד של הכנסת להעביר אותו מכהונה, כמובן שאז זה גם נכנס לתוקף מיד.
<ארבל אסטרחן: אז זה תיקון אחד.
<ארבל אסטרחן: בעניין הזה גם אציין, ביקשה ממני היועצת המשפטית של בית הנשיא להגיד שהם עיינו בהצעה והם לא מתנגדים לה, אין להם עמדה בעניין הזה, ולכן היא גם לא באה.
מאיר שטרית: למה אנחנו דנים בהצעת החוק?
<ארבל אסטרחן: כי היא עברה קריאה טרומית, ומיד אסביר מה הקטע הבעייתי יותר, איפה התעוררו בעיות.
<ארבל אסטרחן: הנושא השני הוא מתי נכנסת התפטרות לתוקף כאשר מניין 48 השעות מסתיים בשבת.
<ארבל אסטרחן: אין הוראה בחוק שאומרת מה קורה במצב כזה, וכמובן יכול להתעורר קושי כאשר אדם רוצה לחזור בו מהתפטרותו בשבת, למשל אם מדובר באדם דתי שלא יכול להתקשר או לשלוח מכתב.
<ארבל אסטרחן: ואז נשאלת שאלה אם אנחנו מאריכים את התקופה, ואם מוארכת התקופה עד מתי היא תוארך.
<ארבל אסטרחן: יש הוראה בחוק הפרשנות שאומרת שבמניין ימי תקופה יבואו גם ימי מנוחה או שבתון, זולת אם הם הימים האחרונים שבתקופה.
<ארבל אסטרחן: במצב רגיל שצריך לעשות משהו עד תקופה מסוימת, והתקופה הזאת מסתיימת ביום שבת, מוארכת התקופה, אם זו תקופה - - -
פנינה תמנו: כבר אי-אפשר להגיד להם להתפטר בימים - - -
<ארבל אסטרחן: זו הייתה חלופה אחרת.
פנינה תמנו: זו החלופה הנכונה וזהו.
<ארבל אסטרחן: אז כאשר יש תקופות, למשל צריך להגיש איזשהו מסמך לבית-משפט ויש 30 ימים להגיש אותו, היום האחרון הוא שבת, זה יוארך ליום ראשון.
<ארבל אסטרחן: זו ההוראה הכללית.
<ארבל אסטרחן: קודם כול, ההוראה הזאת לא מדברת על שעות.
<ארבל אסטרחן: וכשאנחנו מדברים על התפטרות מדברים על שעות ולא על ימים.
<ארבל אסטרחן: אבל גם אם אומרים שהדבר הזה צריך לחול גם כאשר מדובר על ימים, גם לא כל כך ברור אם חוק הפרשנות בהכרח חל על פרשנותם של חוקי-יסוד, גם כאן יש כל מיני אמירות שזו לא פרשנות מחייבת.
<ארבל אסטרחן: אבל גם זה משאיר איזושהי שאלה: אוקיי, אז נגיד מאריכים.
<ארבל אסטרחן: אז איך בדיוק מאריכים?
<ארבל אסטרחן: זאת אומרת, סופרים כמה שעות מתוך ה-48 היו בשבת, בשבת זה גם לא בדיוק 24 שעות, ומתי נכנסה השבת איפה שהמתפטר נמצא, איפה שיו"ר הכנסת או ראש הממשלה שהגישו לו את כתב ההתפטרות נמצא.
<ארבל אסטרחן: הדבר הזה יוצר חוסר בהירות.
<ארבל אסטרחן: לגבי חברי כנסת היו לנו מקרים כאלה שהתפטרו ביום חמישי וההתפטרות נכנסה לתוקף בשבת, אז זה הוארך ליום ראשון.
<ארבל אסטרחן: בדרך כלל יום ראשון הכנסת לא עובדת, אז זה לא כל כך משנה בדיוק השעה.
<ארבל אסטרחן: לגבי שרים זה יכול להיות יותר משמעותי – עד איזו שעה בדיוק אותו שר יכול להצביע.
<ארבל אסטרחן: ולכן הייתה מחשבה שיש מקום להסדיר את זה.
<ארבל אסטרחן: עכשיו, יש הסדרות מסוימות שכבר קיימות.
<ארבל אסטרחן: לגבי ח"כים – לא.
<ארבל אסטרחן: יש לנו פסק-דין אחד בעניין הזה לגבי סגן ראש עיר, פסק-דין משנת 1996 שהתפטר סגן ראש עיר בטמרה ביום שישי ורצה לחזור בו.
<ארבל אסטרחן: הוא שלח פקס בתוך 48 שעות, אבל הפקס הזה הגיע כשמשרדי העירייה היו סגורים, ורוב פסק-הדין עסק בשאלה, מה קורה אם ראש העיר שצריך לקבל את החזרה מההתפטרות – זה הגיע למשרדו אבל הוא עצמו לא ידע מזה.
<ארבל אסטרחן: בסדר, זה לא מה שמעניין אותנו כרגע.
<ארבל אסטרחן: אבל באמרת אגב באותו פסק-דין הייתה גם התייחסות לנושא של השבת, והשופט חשין דיבר שם על זה שאותן 48 שעות הן איזשהו תחום ביניים שנועד לאפשר למתפטר לשקול היטב אם באמת הוא רוצה להתפטר.
<ארבל אסטרחן: הוא אמר שה-48 שעות נמדדות בשעון מתקתק או שעון חול ולא בלוח שעל הקיר.
<ארבל אסטרחן: יש 48 שעות חסד, וראוי למתפטר שיזכו אותו בכל שעה ושעה, בכל דקה ודקה.
<ארבל אסטרחן: אמר השופט שאותו סעיף שמאריך תקופות שנגמרות בשבת ליום שלמחרת, אותה הוראה צריכה לחול גם על שעות.
<ארבל אסטרחן: הוא נתן דוגמה באמת של יהודי שומר מצוות שלא יכול להתפטר בשבת, ואם תהיה פרשנות אחרת זה יקצר לו את הזמן שבו הוא יכול להתפטר.
<ארבל אסטרחן: בעקבות אותו פסק-דין קבע היועץ המשפטי לממשלה בשנת 97', אחרי שהתפטר שר ביום חמישי בצהריים, גם כן שאותן 48 שעות מוארכות ליום ראשון.
<ארבל אסטרחן: שם הוא דיבר על זה שההארכה תהיה לתקופה שבין תחילת יום המנוחה עד המועד שבו הייתה אמורה להסתיים התקופה.
פנינה תמנו: אבל יש חשש כזה של תכנון מראש, של אנשים שרוצים לקחת לעצמם את הזמן.
<ארבל אסטרחן: אבל ההארכה מגיעה להם.
<ארבל אסטרחן: אבל הקושי שלנו הוא שנוצרת איזושהי חוסר בהירות בדיוק מתי נכנסת ההתפטרות לתוקף.
<ארבל אסטרחן: ולכן מה שמוצע בהצעת החוק לקבוע זה שבחוק-היסוד ייאמר שאם הסתיים מניין השעות – לא נוגעים ב-48 שעות, את זה משאירים, אבל אם אותו מניין הסתיים ביום שבת או יום מנוחה אחר, ותיכף אגיד מה זה יום מנוחה אחר, תיפסק הכהונה ביום שלאחר מכן שאינו שבת או יום מנוחה, כפי שייקבע בחוק.
<ארבל אסטרחן: את זה לקבוע בחוק-היסוד.
<ארבל אסטרחן: ובחוק הרגיל, זאת אומרת אם זה לגבי שרים – חוק-יסוד הממשלה וחוק הממשלה, לגבי ח"כים – חוק-יסוד הכנסת וחוק הכנסת, בחוק הרגיל ייקבע שהכהונה תיפסק ביום שאחרי השבת או יום המנחה בשעה 10:00 בבוקר.
<ארבל אסטרחן: ואז כל התפטרות שאמורה להיכנס לתוקף בשבת - -
פנינה תמנו: זה עד 10:00 בבוקר.
<ארבל אסטרחן: - - יידעו שביום ראשון ב-10:00 בבוקר נכנסת ההתפטרות לתוקף, אין ספק בדבר שעת הכניסה לתוקף.
<ארבל אסטרחן: עכשיו, מהו יום מנוחה לעניין זה?
<ארבל אסטרחן: מוצע לקבוע שיום מנוחה יהיה מועד ממועדי ישראל, שהם מפורטים בפקודת סדרי השלטון והמשפט, שזה שני ימי ראש השנה, יום כיפור, ראשון ושמיני עצרת של סוכות, ראשון ושביעי של פסח וחג השבועות, ויום שבת כמובן.
<ארבל אסטרחן: זאת אומרת, שבת והמועדים האלה ידחו התפטרות של שר או ח"כ או פיטורין של שר ליום ראשון ב-10:00 בבוקר.
<ארבל אסטרחן: אלה הדברים.
יריב לוין: אפשר גם לרוץ להסכמות.
יריב לוין: אז אם אין הערות נוכל לעבור להצביע.
<ארבל אסטרחן: ובגלל שצריך לפצל ובגלל שזה חוקי-יסוד וחוקים רגילים, אנחנו לא נוהגים להביא אותם ביחד לקריאה ראשונה.
<ארבל אסטרחן: בטרומית כן, אבל בראשונה - - -
יריב לוין: אז אנחנו מחברים את שני החוקים ומפצלים את ה - - -
<ארבל אסטרחן: שלושת חוקי-היסוד יהיו ביחד, וחוק הכנסת וחוק הממשלה יהיו ביחד.
<ארבל אסטרחן: וחוק-יסוד הממשלה מחייב 61.
יריב לוין: אוקיי, רבותי, הערות?
יריב לוין: אז אנחנו נצביע ככה: קודם כול, מי בעד לאשר את החוק לקריאה ראשונה?
יריב לוין: בעד אישור הצעת החוק לקריאה ראשונה במליאה – פה אחד
יריב לוין: שניים, מי בעד פיצול החוק כמו שהציעה ארבל, על מנת שנביא למליאה את הצעת הפיצול?
יריב לוין: בעד פיצול הצעת החוק – פה אחד
יריב לוין: והצעת משה בעניין יוני דואר צריכה תיקון חוק כי נכון להיום אי-אפשר.
צחי הנגבי: יש כמה וכמה נושאים על סדר היום, נתחיל בסעיף ב' – בקשת הממשלה להקדמת הדיון בהצעות חוק לפני הקריאה הראשונה.
<רועי גולדשטיין: אני מהלשכה המשפטית של משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים.
<רועי גולדשטיין: הבקשה שהופנתה מטעם מזכיר הממשלה היא פטור מחובת הנחה להצעת חוק תאגידי מים וביוב (תיקון מס' 7).
<רועי גולדשטיין: אנחנו מדברים על תיקון שהוא דחיית מועדים בחוק.
<רועי גולדשטיין: אחד המועדים הוא מועד שנקבע לסוף ינואר 2014.
<רועי גולדשטיין: המועד עבר, והבקשה היא בקשה לפטור מחובת הנחה.
אורי מקלב: הערה כללית - אנחנו עדים בתקופה האחרונה שהממשלה מביאה יותר ויותר הצעות חוקים לפטור מחובת הנחה.
אורי מקלב: זה מאד בלט בשבוע שעבר, בהצעת חוק - - -הצעת חוק שהיתה הצעת חוק מאד גדולה ומורכבת.
אורי מקלב: אנשים לא דיברו על זה בלי שראו את זה קודם.
אורי מקלב: אני חושב שצריך לצמצם או בוודאי להעיר לממשלה שהיא מביאה יותר ויותר חוקים שאני לא רואה את הסיבה לדחיפות הגדולה הזו, לפטור מחובת הנחה.
אורי מקלב: אני רוצה להגיד לך, אדוני היושב ראש, זו בעיה של כולנו, לא רק של חברי האופוזיציה.
אורי מקלב: הצעת החוק הזו שהגיעה בשבוע שעבר, הגיע כמעט ספר – מורכבת מאד, מבלי שאנשים רואים את זה.
אורי מקלב: מגיעים לדיון ואז רואים את החוק הזה.
אורי מקלב: זה פוגם בעבודה שלנו, צריך להגיד את זה.
אורי מקלב: זה הופך להיות עניין קבוע, מבלי שמנמקים בכלל למה זה דחוף, רק מבקשים להביא פטור מחובת הנחה.
אורי מקלב: אי אפשר לנמק גם למה?
צחי הנגבי: גם אני מצטרף להערה שלך על הפעלתנות של הממשלה ולדחיפות שבה היא רואה את הצרכים ועל הרצון לקדם כמה שיותר נושאי חקיקה.
צחי הנגבי: אתה צודק לחלוטין.
איתן כבל: דווקא פה במקרה הזה היא יצרה מצב של צעד תימני.
צחי הנגבי: אז מי בעד?
צחי הנגבי: תודה, אושרה בקשת הממשלה לקבלת פטור מחובת הנחה להצעת החוק.
צחי הנגבי: הנושא הבא - בקשת יושב ראש ועדת הפנים והגנת הסביבה להקדמת הדיון בהצעת חוק הרשויות המקומיות.
יריב לוין: מדובר בחוק שעוסק במתן מימון במקרה של בחירות חדשות שנעשות כתוצאה מביטולן של בחירות לרשויות המקומיות כפי שיש לנו בבית שמש, ובמידה מסוימת לראשות העיר גם בנצרת.
יריב לוין: הבחירות החדשות האלה עתידות להתקיים ממש בקרוב, ולכן יש צורך באישור החוק, כדי שהמתמודדים יוכלו להיערך בהתאם.
צחי הנגבי: זה עוזר לכלל המתמודדים.
יריב לוין: זה עוזר לכלל המתמודדים.
צחי הנגבי: בבית שמש זה גם בחירות למועצה?
יריב לוין: גם למועצה וגם לראשות העיר.
יריב לוין: בנצרת זה לראשות העיר בלבד.
צחי הנגבי: תודה, הבקשה להקדמת הדיון בהצעת החוק התקבלה.
צחי הנגבי: אנו עוברים לנושא הבא שעל סדר היום קביעת ועדה לדיון בהצעת חוק תאגידים לניהול משותף של זכויות יוצרים ומבצעים, התשע"ד-2014 של חבר הכנסת עמרם מצנע וקבוצת חברי הכנסת.
צחי הנגבי: האם בעניין הזה יש כבר הסכמות?
יריב לוין: אני מציע להעביר את זה לוועדת החינוך.
יריב לוין: מי שמוביל גם את הצעת החוק הזו הוא חבר הכנסת מצנע שגם עומד בראש הוועדה, ואני חושב שההצעה היא חשובה.
צחי הנגבי: ההמלצה של הלשכה המשפטית היתה לוועדת הכלכלה, שעוסקת בזכויות יוצרים, אבל יש גם הגיון במה שאומר יו"ר הקואליציה.
איתן כבל: אז אני בעד ועדת הכלכלה.
צחי הנגבי: אז נעלה להצבעה את העניין.
צחי הנגבי: מי בעד ועדת החינוך, התרבות והספורט?
צחי הנגבי: בעד העברה לוועדת החינוך, התרבות והספורט– רוב
צחי הנגבי: תודה, הנושא הועבר לוועדת החינוך, התרבות והספורט.
צחי הנגבי: אנחנו עוברים לנושא הראשון שעל סדר היום.
אברהם מיכאלי: אני מבקש למנות את חבר הכנסת הנגבי ליושב ראש הוועדה הקבוע, לאשר את ההחלטה שרצינו לפני חודשיים, ולא לעשות סאגה – כל חודשיים שיביאו לנו הארכה בעוד חודש.
יריב לוין: ההצעה הזו היא תולדה של התדיינות שהיתה בין ראש הממשלה, יושב ראש הכנסת, יושב ראש הוועדה, וכמובן שגם אני הייתי שותף לה.
יריב לוין: היא נעשית בלית ברירה.
יריב לוין: אני אומר לפרוטוקול באופן הברור ביותר: לא כך היינו רוצים שזה יהיה, זה לא מצב תקין, לא מצב טוב, אבל יש מציאות של חוסר הסכמה בקואליציה סביב המינוי הזה, ועד שהנושא הזה לא ייפתר הקואליציה לא יכולה להביא מועמד מוסכם מטעמה.
יריב לוין: אני מקווה שאולי הפגרה תאפשר לצדדים לשבת ביניהם "שבעה נקיים" ולהגיע לאיזו הסכמה.
יריב לוין: לכן, בלית ברירה, במצב הקיים, ושוב – לא מתוך ראיית המציאות הזו כמציאות טובה, או מציאות שהיינו רוצים להימצא בה, אלא באמת בלית ברירה, אנחנו כולנו נדמה לי, כאיש אחד, מבקשים שתינתן ארכה נוספת עד סוף חודש מאי, בתקווה שעד אז אפשר יהיה להגיע לאיזושהי הסכמה ואיזושהי חלוקה בין כלל סיעות הקואליציה, שתאפשר את ביצוע המינוי לתפקיד החשוב הזה.
צחי הנגבי: לפני הדיון אני רוצה לומר שיושב ראש הכנסת ביקש ממני להבהיר שהוא מתנגד לתיקון.
צחי הנגבי: האמת היא שהופתעתי - -
יריב לוין: כן, גם אני מופתע כי אני שומע על זה בפעם הראשונה.
צחי הנגבי: - - לא דיברתי אתו על זה, כי חשבתי שזה על דעתו ולכן גם הבאתי את הנושא על סדר היום.
צחי הנגבי: אם הייתי יודע שיו"ר הכנסת לא חושב שהתיקון הוא נכון, אז לא הייתי מביא את זה לסדר היום, כי למעשה התיקון מסמיך את יו"ר הכנסת לפעול ולמעשה מעניק לו סמכויות שהוא אמר לי מפורשות שהוא מפציר בנו ללכת לכיוון המקורי שנקבע והוא לא מאמין- - בקיצור, הוא לא יכול היה להיות כאן אבל ביקש שהדברים יובאו, הוא אמר את זה בפומבי, במהלך הבוקר הזה.
צחי הנגבי: בכל מקרה, הנושא הוא על סדר היום ואנחנו נקיים דיון.
משה גפני: רק ביקשתי לשאול – אדוני היושב ראש, אין הסכמה בין ראש הממשלה ובין יש עתיד לגבי יושב ראש ועדת חוץ וביטחון, שזה אחד המרכיבים המרכזיים של ממשלה, של קואליציה, של כנסת.
משה גפני: אבל אני רוצה לדעת: האם אתה יודע, אדוני היושב ראש, מה הם הדברים שיש בהם כן הסכמה?
משה גפני: בנושא המדיני יש הסכמה?
משה גפני: בנושא הכלכלי יש הסכמה?
יריב לוין: אני רק חושש, אני רוצה להבהיר שחבר הכנסת גפני איננו מתכוון שאנחנו לא נמנה יושב ראש עד שתינתן תשובה לכל השאלות האלה.
משה גפני: אני אומר לכם – אני לא זוכר דבר כזה.
משה גפני: זה ביזיון, ולא רק ביזיון אלא פגיעה במערכות הכי חיוניות של המשטר שבו אנו חיים.
משה גפני: יכול ראש הממשלה, שר הביטחון, הרמטכ"ל ושר החוץ – כל הנושאים המרכזיים שמדינה מתורבתת עוסקת בהם בראש ובראשונה, יכולים לעשות מה שהם רוצים.
משה גפני: אין מי שיפקח עליהם.
משה גפני: אין ועדה פרלמנטרית שעוסקת בזה.
משה גפני: הדבר היחיד שהממשלה הזו - - טוב, לא חשוב, אבל אם תדעו משהו שבזה הקואליציה מסתדרת, תודיעו לי.
איתן כבל: אני רוצה לעלות מדרגה בעניין שחבר הכנסת גפני דיבר בו.
איתן כבל: זה הרבה מעבר לצחוק.
איתן כבל: אתה, היושב ראש, יודע את זה.
איתן כבל: אתה אושיה בוועדת החוץ והביטחון, ואני אומר זאת לא בציניות, ולא בצחוק.
איתן כבל: אין בי שום רצון אפילו לדבר בנושא הזה במושגים היתוליים וציניים.
איתן כבל: זו אחת הבושות היותר גדולות שמטילות צל כבד מאד על תהליכי קבלת ההחלטות בממשלת ישראל.
איתן כבל: אתה יודע כמה אני עסוק ועוסק בשאלות שנוגעות בוועדת החוץ והביטחון.
איתן כבל: זו ועדה, באמת – בעיקר בקדנציה הזו, מהתמהיל שנוצר שם, של חברים, ששנים לא היה – חברים פעילים, שנותנים מעצמם הרבה יותר מאשר בעבר.
איתן כבל: אני אומר לך שאפילו אם תקבלו החלטה, והשאלה מבחינתי עכשיו היא לא אם זה יהיה אתה או עופר שלח אלא שאלה של היכולת לקבל החלטה.
איתן כבל: אי אפשר להשאיר את זה.
איתן כבל: אם יריב לוין חושב, הרי אף אחד מאתנו שיושב כאן - - -
יריב לוין: לא, אני אמרתי בצורה ברורה שזה לא מצב תקין, צר לי שזה המצב, ואני אומר עוד דבר אחד, לפרוטוקול, שגם אותו חשוב לומר: אני באמת חושב שמי שצריך לקבוע את זהות יושב ראש ועדת החוץ והביטחון זה ראש הממשלה.
איתן כבל: אני מקבל.
יריב לוין: אני חושב שאי אפשר לכפות על ראש ממשלה יושב ראש ועדת חוץ וביטחון שלא על דעתו.
יריב לוין: לכן נקלענו למצב, אני לא מסתיר, יש לנו בעיה, המצב הוא לא תקין, הוא לא טוב.
איתן כבל: אני אפילו לא ניהנה להגיד שאני מסכים אתך.
איתן כבל: אני אומר לך שבמקרה הזה, אני לחלוטין מקבל את הדברים.
איתן כבל: אני מאלה שסבורים שהסמכות נתונה לפתחו של ראש הממשלה.
איתן כבל: גם אם הייתי חבר בתוך הקואליציה אני סבור באופן שאינו משתמע – תמיד היה כך.
איתן כבל: תמיד היה ככה.
איתן כבל: ועדת החוץ והביטחון – בקדנציה הקודמת, וזוכר את זה צחי הנגבי, שאני לא הייתי מוכן להיות יד ביד עם שר הביטחון, הרי איך נהיה התהליך שבסופו צחי הנגבי מונה?
איתן כבל: אני סירבתי לבוא ולומר שאני מבטיח שאפעל לאורך כל הדרך בעצה אחת עם שר הביטחון, וכשהוא אמר לי – אוקיי, אז לא תהיה, קיבלתי את זה.
איתן כבל: לא ראיתי בכך משום הפרה של הסכם כזה או אחר.
איתן כבל: יש כללי משחק וצריך לשחק על פיהם.
איתן כבל: אבל יחד עם זאת, אני אומר כאן - אין לי, באמת, אני לא רוצה להיות פתטי ולהשתמש במילים כמו שערורייה, אבל באמת – אין מילים לתאר את עומק השבר.
איתן כבל: יושב כאן מנהל הוועדה.
איתן כבל: בעצם, זה כמעט שיתוק של דברים מן הרגישים ביותר שבתוך מערכת הביטחון.
איתן כבל: בעצם אנחנו בהתנהלות שלנו קובעים שאנחנו, חברי הכנסת, מוותרים על התפקיד המרכזי שלנו, שהוא פיקוח – אם אנחנו לא מבצעים את העבודה שלנו, מי צריך אותנו?
איתן כבל: למה אנחנו בעצם נדרשים?
משה זלמן פייגלין: אני לא מבין פה משהו מתוך דבריכם, ואתם מסכימים אחד עם השני.
משה זלמן פייגלין: אם התפקיד הוא פיקוח, אני מבין שחברי הוועדה ובוודאי היושב ראש שלה צריכים להיות שותפי סוד, וכמובן נמצאים בצד הנכון של המתרס, אתה לא יכול לקחת אדם שחשוד או – אני לא יודע – שאינו נאמן למדינת ישראל, וכו'.
משה זלמן פייגלין: זה ברור.
משה זלמן פייגלין: אבל אם תפקידה של הוועדה הוא פיקוח, כמו שאתה אומר, אז אולי דווקא עדיף שלא יהיה ראש הממשלה שממנה את יושב ראש הוועדה.
איתן כבל: זה הרבה מעבר.
איתן כבל: לא ישבתי עכשיו לפרט כל מה שהוועדה עושה, ומה החוק מחייב אותה.
איתן כבל: זו לא גחמה של יושב ראש, זה על פי חוק.
משה זלמן פייגלין: אבל זה לא רק פיקוח.
איתן כבל: לא רק.
איתן כבל: על פי חוק יש הגדרות ברורות שלטקו, כמנהל הוועדה, נדרש כל תקופה להביא כדי שיושב ראש הוועדה יבצע, ינחה, יפעיל.
איתן כבל: יש כללים ברורים של עבודה.
איתן כבל: זה הרבה מעבר להגדרה של פיקוח במובן הפשוט.
צחי הנגבי: זו כמעט הוועדה היחידה שהיא על הגבול בין הרשות המבצעת לרשות המחוקקת, ויש לה הרבה מאד מעמד וסמכויות.
צחי הנגבי: היא, למעשה, צריכה להיות יד ימינו של ראש ממשלה בהקשרים של השרים, וחלק גדול גם משרי הקבינט אינם שותפי סוד ואינם -- -
איתן כבל: ארחיב ואוסיף שיש פה, אם חס וחלילה מחר יש אירוע, מכל סוג שהוא, יש תפקיד בחוק לוועדת החוץ והביטחון בגיוס מילואים, בתהליכים כאלה ואחרים - על פי חוק.
איתן כבל: זאת אומרת, נכון לרגע זה, מה-23 בחודש, אם אינני טועה, מועד פקיעת כהונתו של יושב ראש הכנסת כיושב ראש ועדת החוץ והביטחון, בפועל – חסרה זרוע בתהליך של תהליכי קבלת החלטות על פי חוק, לביצוע נושאים כאלה ואחרים.
פנינה תמנו: ובכל זאת, מובן לך – דווקא בשל הדברים שאתה מתאר, הקרב הכל כך גדול שנוצר פה.
איתן כבל: זה בדיוק מה שאני אומר.
איתן כבל: ועדת החוץ והביטחון – ההתייחסות אליה היא הרבה מעבר לפוליטיקה, או קרב שאי אפשר - - זאת אומרת, יש נקודה שמי שצריך לקבל את ההחלטות צריך להיכנס לחדר ולמצוא את הפתרון.
איתן כבל: אני שוקל, אני אומר לכם ברצינות, אולי לפנות לבג"ץ שיכריח את הממשלה לקבל החלטה.
אברהם מיכאלי: זו תהיה בושה
איתן כבל: מה, כבר לא קרה שהכרחתי את משרד התמ"ת להתקין תקנות?
איתן כבל: תשמע, יש כאן כל יום- אני אומר את זה כאן, אני יוצא מכאן לבדוק את האפשרות לפנות לבית המשפט העליון.
איתן כבל: זה מטורף מה שאני אומר אבל אם הריבון לא מבצע את מה שהוא מחויב על פי דין – יש פה סוג של הפקרה של מערכת הביטחון, של צה"ל, ואתה יודע, אדוני, שאני לא מפריז.
איתן כבל: לסיום, אדוני היושב ראש, אתה יודע – מעבר לכל צחוק, שהמציאות היא הרבה יותר קשה ממה שאני מציג אותה פה, כי אני מתבטא בזהירות הנדרשת לגבי הצרכים של יושב ראש פעיל בתפקיד הזה.
אורי מקלב: יש מושג הלכתי שנקרא "לעג לרש".