GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
צחי הנגבי: אירוח באירועים רשמיים מימון מלוא ההוצאות הנדרשות לקיום אירועים רשמיים בדירה הכוללים אירוח של עד עשרה מוזמנים, ובכלל זה מזון, כלים חד-פעמיים, פרחים וכד'.
אברהם מיכאלי: כלים חד-פעמיים אני לא מסכים.
אברהם מיכאלי: צריך לכתוב: כלים מכובדים וקבועים.
צחי הנגבי: זה מטעמי כשרות, שאנשים רוצים כלים חד-פעמיים.
אברהם מיכאלי: בסדר, אבל שתהיה לו אפשרות.
צחי הנגבי: "בהקשר זה יוזכר גם סעיף 15 להחלטת שכר חברי הכנסת (הענקות ותשלומים), התשס"א-2001, הקובע כי הכנסת תממן ליו"ר הכנסת הוצאות על אירוח מחוץ לכנסת ובלבד שהאירוח הוא במסגרת מילוי תפקידו כיו"ר הכנסת ומספר האורחים בכל פעם לא יעלה על עשרה.
צחי הנגבי: " זאת אומרת, זה לא קשור להוצאות שהנוהל הזה מבקש.
צחי הנגבי: זה רק כדי שנזכור שיש עוד ערוץ.
יעקב ליצמן: זה לא על חשבון הכנסת?
צחי הנגבי: זה גם על חשבון הכנסת, אבל זה אירוח מחוץ לכנסת.
יעקב ליצמן: בדרך כלל משלחות שבאות אליו זה על חשבון הכנסת.
יעקב ליצמן: זה לא צריך להיות על חשבון היושב-ראש.
צחי הנגבי: לכן זה לא חלק מההוצאות.
צחי הנגבי: הם רק החליטו להזכיר את זה, כדי שנדע שיש עוד מימד של אירוח.
צחי הנגבי: "4.
צחי הנגבי: מיגון.
צחי הנגבי: מימון מלוא הוצאות המיגון לפי דרישה בכתב של שירות הביטחון הכללי, ובכלל זה התקנה, תחזוקה, פירוק וכן כל הנובע מהליכי תכנון ובניה ככל שיידרשו.
אברהם מיכאלי: השאלה היא אם זה בהגבלה של ההוצאה המינימלית.
צחי הנגבי: אין פה הגבלה.
צחי הנגבי: מה שהשב"כ ידרוש - - -
אברהם מיכאלי: זה יכול להגיע לסכומים עצומים, לכן שזה לא יהיה קשור.
<ארבל אסטרחן: דווקא פה אין סכום מכסימלי.
צחי הנגבי: בעבר לא היתה בכלל התייחסות לזה.
צחי הנגבי: היום אומרים ששירות הביטחון הכללי ידרוש בכתב ולא יהיה ויכוח מי ביקש.
אורי מקלב: יש לי שאלה פרקטית, כדי להשכיל.
אורי מקלב: מספר האורחים של 15 שהשתנה לעשרה - השינוי הזה בעקבות זה שלמדו כמה פעמים היושב אירח בבית או בחוץ ולפי זה קבעו שלא צריך יותר מעשרה?
אורי מקלב: לפי מה קבעו עשרה?
אורי מקלב: אולי בבית אני יכול להבין, אני מדמיין לעצמי למה קבעו עשרה ולא 15, אולי לא רצוי שיארחו 15 איש בבית.
אורי מקלב: אבל במלון, כשיושב-ראש הכנסת מארח משלחת, אם יש שם 11 איש הוא לא יכול לארח בבית מלון?
אורי מקלב: מה הכוונה בזה שאתה אומר - - -
צחי הנגבי: במלון הוא יכול לאחר גם 1,000 איש, אם זה מה שנדרש.
<איל ינון: זה לא קשור לבית המלון.
<איל ינון: זה בנוסף.
<חיים אבידור: זו מגבלה שקיימת גם בבית מלון.
אורי מקלב: כתוב: "אירוח מחוץ לכנסת ובלבד שהאירוח הוא במסגרת - - - ".
אורי מקלב: זאת אומרת היושב ראש לא מארח בבית - - - מה אתה עונה לו?
אורי מקלב: מה אם יש 11 איש?
צחי הנגבי: השאלה של חבר הכנסת מקלב מעניינת.
צחי הנגבי: לא חשבתי עליה.
צחי הנגבי: היא אומרת כך: לא בנוהל הזה, אלא בסעיף 15 להחלטת שכר חברי הכנסת (הענקות ותשלומים) שמדבר על מימון הוצאות אירוח מחוץ לכנסת, יש מגבלה שלא יעלה על עשרה.
צחי הנגבי: זה דבר נכון?
<איל ינון: לפי מיטב ידיעתי, יושבי-ראש הכנסת מארחים מקבילים להם ומשלחות פרלמנטריות לא מעט.
<איל ינון: רוב האירוחים נעשים בבתי מלון בירושלים או בכנסת עצמה.
<איל ינון: כאשר זה בבית מלון בירושלים, למיטב ידיעתי, חשבות הכנסת לא סופרת את מספר המוזמנים לארוחת הערב וברגע שעוברים את העשרה כל השאר לא מקבלים אוכל או לא מקבלים הזמנה, אלא רואים בזה אירוח של הכנסת ולא של יושב-ראש הכנסת.
<איל ינון: הסעיף הזה מדבר על כך שיושב-ראש רוצה לשבת עם מישהו ולארח אותו, לא במובן של משלחת רשמית שמגיעה ושל ארוחת ערב ממלכתית ורשמית.
<איל ינון: אז הוא יכול לעשות את זה עד עשרה אנשים.
<איל ינון: מדובר לא בביתו אלא במקום אחר.
אברהם מיכאלי: צריך לחדד את הנוהל, אם כך, כי מישהו יכול לתת פרשנות לאותו אירוח רשמי שאתה מדבר עליו.
אברהם מיכאלי: אנחנו גם השתתפנו באירוח כזה שאתה מדבר עליו, ולפעמים זה עובר גם את ה-20.
<איל ינון: נכון, לכן באירוחים הרשמיים אין שום מגבלה.
אורי מקלב: בתוך הבית מדובר רק על עשרה, לא מדובר על אירוח משלחת?
אורי מקלב: אתה מגביל את זה על אירוח שקורה בתוך הבית.
<איל ינון: ההגבלה הזאת היא לא המצאה שלנו אלא היסטורית, בנהלים הקודמים ובהחלטה של סעיף 15, היו ההגבלות האלה – פעם של 15 איש ופעם של עשרה.
<איל ינון: בהחלטה מ-2001 גם היה עשרה.
<איל ינון: כנראה שזה היה הצורך.
אורי מקלב: אבל זו משלחת.
<איל ינון: זה לאו דווקא משלחת.
צחי הנגבי: הם ביקשו עשרה.
צחי הנגבי: אם הם יראו שהדבר הזה לא אפשרי לביצוע הם יחזרו אלינו.
צחי הנגבי: לא נהיה אנחנו אלה ש - - -
אורי מקלב: אם זה משלחת ושגריר מגיע עם עוד כמה עוזרים - - -
צחי הנגבי: אז זה מגיע לעשרה.
<איל ינון: זה לא מגיע ליותר מעשרה.
צחי הנגבי: לא סופרים בזה את האנשים שהם אנשי היושב-ראש, כי זה רק על האורחים.
צחי הנגבי: האורחים זה עד עשרה.
צחי הנגבי: "ג.
צחי הנגבי: סוגי ההוצאות שלא ימומנו על ידי הכנסת: שיפוצים ועבודות שיש בהם כדי להשביח את הנכס (למעט שיפוצים קלים בשטחי האירוח כאמור בסעיף 2.3); רכישה, החלפה או תיקון של ריהוט ומכשירי חשמל (למעט מכשירים הכלולים בשירותי התקשורת בסעיף 1); רכישת כלי אוכל והגשה (למעט כלים חד-פעמיים כאמור בסעיף 3); דמי ועד בית; אגרות, היטלים, ביטוחים וכיוצא באלה הוצאות המוטלות ככלל על בעל הנכס ואינן תלויות במידת השימוש בנכס (למעט תשלומים המפורטים בסעיף 2.4).
צחי הנגבי: ד.
צחי הנגבי: הוראות נוספות 1.
צחי הנגבי: נוהל זה יפורש על ידי מינהל הכנסת באופן סביר ומקובל תוך הקפדה על החיסכון בהוצאות וכן הקפדה על האמור בדוח מבקר המדינה מס' 60ב מחודש מאי 2010 לעניין הצורך בפיקוח ובקרה נאותים על יישומו של נוהל זה.
צחי הנגבי: לצורך יישום נוהל זה הכנסת תהיה רשאית להיעזר בעובדי הכנסת או בספקים חיצוניים, וכן בציוד השייך לכנסת, הכול לפי החלטת מינהל הכנסת.
צחי הנגבי: כל ציוד הנרכש לפי נוהל זה הוא רכוש הכנסת ויוחזר לה עם סיום כהונתו של יו"ר הכנסת.
צחי הנגבי: 4.
צחי הנגבי: לא תמומן כל הוצאה שאינה נזכרת מפורשות בנוהל זה.
צחי הנגבי: " דוד רותם, מה רצית להעיר?
דוד רותם: אני מבקש להוריד את סעיף 2.
דוד רותם: אני לא רוצה שעובדי כנסת יבואו לעבוד אצל היושב-ראש כי אחר כך כל התקשורת תעלה עליו, וזה ביזיון ליושב-ראש.
צחי הנגבי: השאלה היא אם זה לא מעלה את ההוצאות.
<חיים אבידור: זה לא רק הוצאות.
<חיים אבידור: יש נושא של אבטחה, לא כל אחד יכול להיכנס לשם.
<חיים אבידור: אם תזמין איזה קבלן שיעשה משהו הוא צריך לעבור תחקיר ביטחוני.
<חיים אבידור: אני חושב שצריך להשאיר את זה.
<חיים אבידור: זה סעיף פרקטי.
צחי הנגבי: זה גם סתם עלויות גדולות – צריך לעשות מכרזים.
צחי הנגבי: אבל זאת נקודה שחשוב שמינהל הכנסת ייתן אליה את ליבו, שהשימוש בעובדי הכנסת יהיה "באופן סביר ומקובל", כמו שנכתב פה.
צחי הנגבי: לא מעבר לכך.
צחי הנגבי: יש הערות נוספות?
אברהם מיכאלי: ההסתייגות שלי היא שיש פה הצטמצמות גדולה מדי ואני מבקש להשאיר פתח לדיון חוזר על הסכומים שננקבו פה.
צחי הנגבי: רק לקדנציה אחת.
צחי הנגבי: אפשר לומר שוועדת הכנסת הבאה תדון מחדש בנוהל.
אברהם מיכאלי: מה, זה לא תמומן שאינה מוזכרת?
צחי הנגבי: זה בדיוק ככה.
צחי הנגבי: מה שלא נזכר מפורשות לא ימומן.
יעקב ליצמן: אני מניח שתבואו לוועדת הכנסת לכל מיני תיקונים.
צחי הנגבי: אנחנו מעלים להצבעה.
צחי הנגבי: הנוהל אושר.
יריב לוין: בקשת רביזיה של חבר הכנסת אורי מקלב בדבר קביעת ועדה משותפת לוועדת החוקה, חוק ומשפט וועדת הכנסת לדיון בהצעת חוק יסוד: משאל עם, מ/794 ובהצעת חוק יסוד:: משאל עם, פ/1551/19.
אורי מקלב: אני גם מתנצל שהתעכבתם פה.
אורי מקלב: אמרתי מראש שאנחנו חברים בנשיאות והנשיאות דנה את דיוניה, היא לא גומרת ב-12:40.
אורי מקלב: התרעתי מראש, ואכן כך היה.
רוברט אילטוב: לכן חיכינו.
אורי מקלב: בסדר, רק אני מתנצל בפני החברים.
אורי מקלב: אם ההנהלה לא עשתה את זה, היושב-ראש לא עשה את זה, הוועדה עצמה, אז אני מתנצל.
יריב לוין: היושב-ראש ישתפר בפעם הבאה.
אורי מקלב: אולי יש כאלה שרואים שבקשת רביזיה זה משהו טורדני.
אורי מקלב: לפעמים זה יכול להיות ככה, זה חלק מהכלים הפרלמנטריים שיש לנו.
אורי מקלב: כל זמן שלא הגישו בהצעת חוק המשילות לבטל את הדבר הזה בתקנון הכנסת אז זכותנו להשתמש בזה.
יריב לוין: חבר הכנסת מקלב, הדיון הוא לא על זכותכם אלא על הרביזיה.
יריב לוין: אז אנא, תנמק אותו.
יריב לוין: רביזיה – אני אזכיר לך – היא כלי פרלמנטרי המנומק בקצרה.
אורי מקלב: כיוון שאתה באמת קורא בתקנון אז אקרא לאדוני את התקנה בנושא הקמת ועדות משותפות.
אורי מקלב: זו תקנה 110 סעיף ד.
אורי מקלב: "בקביעת הרכב ועדה משותפת תתחשב ועדת הכנסת, ככל האפשר, בהרכב הסיעתי של הכנסת ובגודל הסיעות ותתייעץ עם יושבי-ראש הוועדות שחבריהן יהיו חברים בוועדה המשותפת.
אורי מקלב: " התקנון אומר במילים מפורשות שהקמת ועדה משותפת, כמו כל ועדה רגילה, אמורה וצריכה להתחשב בגודל הסיעות בהרכב הוועדה.
אורי מקלב: ביקשתם להקים ועדה משותפת לוועדת החוקה ולוועדת הכנסת בת עשרה חברים.
אורי מקלב: לסיעת יהדות התורה יש שבעה חברים.
אורי מקלב: הגשתם הצעה לשלוש מפלגות שיש בהן פחות משבעה חברים כחברים, וסיעת יהדות התורה, לא ראיתם לנכון לקבוע שיהיה לה נציג בוועדה הזאת.
אורי מקלב: אני גם מודע לכך שלא תמיד אפשר לתת ייצוג לכולם.
אורי מקלב: יכול לקרות דבר כזה, וזה גם קורה מפעם לפעם, הגם שבמקרה הזה אני לא יכול להבין למה הוועדה הזאת לא יכולה להיות יותר גדולה וכן תיתן ייצוג לכולם.
אורי מקלב: יש ועדות שהן אולי לאורך זמן, מקיימות הרבה דיונים ולכן רוצים לעשות אותן מצומצם יותר.
אורי מקלב: אבל הוועדה הזאת בהחלט יכולה להיות גם בת 12 חברים, לא יקרה שום דבר ויחסי הקואליציה-אופוזיציה יישמרו.
אורי מקלב: ובמיוחד, כפי שידוע, במשאל עם ליהדות התורה יש עמדה קבועה.
יריב לוין: רק אזכיר שבכנסת הקודמת סיעת
יריב לוין: כם התפצלה – שלושה הצביעו בעד ושניים נגד.
אורי מקלב: זה רק אומר - - -
יריב לוין: אז עמדה קבועה אין לה.
יריב לוין: יש לה - - -
אורי מקלב: זה רק אומר כמה שהנושא הזה - - -
יריב לוין: איזה חלק מיהדות התורה אמור להיות מיוצג בוועדה הזאת?
אורי מקלב: את זה תשאיר לנו, בסיעה שלנו.
אורי מקלב: אז לבוא ולנמק את זה – וחבר הכנסת הרצוג גם עשה את זה - שסיעת ש"ס מקבלת, אז לחרדים יש נציג, אנחנו יודעים שבנושא הזה לא רק בין ש"ס ליהדות התורה אלא גם בתוך יהדות התורה יכולים להיות חילוקי דעות.
אורי מקלב: הנושא של משאל עם, שהסיעה התפצלה, זה יכול להיות משאל על דבר מסוים.
אורי מקלב: משאל עם בדבר אחר – יכול להיות שלא תהיה התפצלות בעניין הזה.
אורי מקלב: לכן זה מובהק שאנחנו מעורבים בו ודנים בו לאורך שנים רבות.
אורי מקלב: העמדה שלנו היא ברורה בעניין הזה, החשש שלנו מפני משאל עם הוא גם ידוע.
אורי מקלב: כל הנושא הזה הוא לפתחנו.
יריב לוין: הוא לא ידוע.
יריב לוין: שלושה הצביעו בעד, זה רוב הסיעה.
אורי מקלב: עכשיו אני שואל אותך כאדם שעד היום – באמת, אני גם מכיר אותך - - -
יריב לוין: חבר הכנסת מקלב, משפט אחרון, כי מוצה זמן הנימוק.
אורי מקלב: - - - קצת להוריד מהשעות, כי אני מגיע לשבח אותך.
יריב לוין: על התשבחות אני מוותר.
אורי מקלב: אבל לפחות אולי תספור את זה בכמה שניות שאתה נותן לי.
אורי מקלב: לא קיבלתי עד רגע זה הסבר, הנמקה אחת, מדוע אתם מדירים את סיעת יהדות התורה מהוועדה הזאת.
אורי מקלב: זה שיש בה רק עשרה חברים זה לא סיבה מספקת, במיוחד שמבינים שלא כולם חברים – זה יורד מלמעלה למטה.
אורי מקלב: גודל הסיעות, כפי שכתוב גם בתקנון, משפיע על החברות.
אורי מקלב: תסביר לי איך יכול להיות שמקימים ועדה במודע ונותנים לשלוש מפלגות ייצוג לפני שנותנים ליהדות התורה.
אורי מקלב: לא הבנתי, לא שמעתי ואף אחד לא נימק לי, חוץ מזה שהאופוזיציה החליטה.
אורי מקלב: אז הודעתי כאן שהאופוזיציה לא החליטה, אין לה סמכות להחליט עבורי בעניין הזה.
אורי מקלב: ואני הודעתי מראש - - -
יריב לוין: הבנתי, חבר הכנסת מקלב.
יריב לוין: אענה במשפט, למרות שזה מעבר לחובה, את מה שאמרתי גם קודם.
יריב לוין: כשם, למשל, שבסוגיה של הוועדה של מה שמכונה חוק השוויון בנטל – שם קיבלתם ייצוג ומרצ לא היתה מיוצגת.
יריב לוין: נדמה לי שהנושא הזה היה בכל זאת יותר בליבת הדברים שחשובים לסיעתכם מאשר העניין הזה.
יריב לוין: בעניין הזה נסיבות העבר מלמדות שסיעת
יריב לוין: כם גם חלוקה בעניינו, כך שלא ברור שהייצוג דווקא בנושא הזה יש לו באמת איזושהי השפעה ומשמעות על איזו עמדה מובהקת של סיעה.
יריב לוין: יש לכם שבעה חברי כנסת; המפתח הוא ממוצע של 12 חברי כנסת לכל מקום.
יריב לוין: לכן, בצירוף הנסיבות האלה וכאשר נועצתי עם חבר הכנסת הרצוג, שהוא יושב-ראש סיעת העבודה, שהיא סיעתה של יושבת-ראש האופוזיציה, אני חושב שנעניתי גם לבקשתו והרחבנו את הוועדה משמונה – כפי שהיה, למשל, בנושא של השוויון בנטל - לעשרה.
יצחק הרצוג: נעשה מאמץ.
יריב לוין: כן, נעשה מאמץ ולא כולם תמיד יכולים להיות מרוצים.
יריב לוין: סברנו שראוי שיהיה נציג אחד לסיעות – אני לא כל כך אוהב את הכינוי הזה, אבל שמכונות "הסיעות הערביות".
יריב לוין: חשבנו שיש בכל אופן נציג של סיעת ש"ס, כך שהציבור החרדי בכללותו איננו מודר מהוועדה.
יריב לוין: נוכח החלוקה גם במקרים אחרים, נדמה לי שהיה תורה וזכותה של מרצ לקבל הפעם מקום בוועדה הזאת.
יריב לוין: אם היתה באה האופוזיציה כאיש אחד ומבקשת משהו אחר, בוודאי שהייתי נענה.
יריב לוין: אבל משעה שכך המצב, נדמה לי שזה הדבר הנכון ואין בו משום לא רצון לפגוע בסיעת
יריב לוין: כם ולא הדרה שלה.
אורי מקלב: לא עונה על כך ששלוש סיעות יותר קטנות - - -
יריב לוין: הסברתי קודם את העניין.
אורי מקלב: מרצ, אני מאוד שמח שנמצאת בוועדה - - -
יריב לוין: אני הסברתי.
אורי מקלב: - - - של יהדות התורה.
אורי מקלב: זה לא ש - - -
יריב לוין: חבר הכנסת מקלב, הסברתי.
יריב לוין: אפשר לא לקבל את ההסבר.
אורי מקלב: ההסבר הזה שאתה אומר שיש פיצול בסיעת יהדות התורה, זה ממש לא עונה - - -
יריב לוין: חבר הכנסת מקלב, אני עובר להצבעה.
יריב לוין: בסדר גמור, אמרתי לך מה היו השיקולים.
יריב לוין: אפשר לא לקבל אותם.
אורי מקלב: הוכח שהשכלת להגדיל את הוועדה, ראית צורך להגדיל כדי להביא עוד חברים שישתתפו.
אורי מקלב: למה לא ראית צורך שגם אנחנו נשתתף?
יריב לוין: כי גם זה כבר היה מעבר למה שבעיני היה נראה לנכון.
אורי מקלב: תגיד לי - - -
יריב לוין: התוצאה היא שאם יש ועדות גדולות מדי החברים לא באים ולא יכולים להשתתף.
יריב לוין: אני חושב שההרכב הזה הוא הכי גדול שאפשר היה לאשר.
יריב לוין: חבר הכנסת מקלב, תודה.
יריב לוין: רבותי, מי בעד בקשת הרביזיה של חבר הכנסת אורי מקלב?
יריב לוין: הרביזיה לא נתקבלה.
צחי הנגבי: אני פותח את ישיבת ועדת הכנסת.
צחי הנגבי: על סדר היום: בחירת ממלא מקום ליושב ראש הכנסת בעת היעדרו מהארץ.
צחי הנגבי: אני מעלה להצבעה את הבקשה של נאזם לבחור את גילה גמליאל סגנית יו"ר הכנסת, כמחליפתו וכממלאת מקומו של היו"ר בעת היעדרו מהארץ מה-1.9 עד ה-3.9.
דוד רותם: אני מציע למנות אותה יה מה-1 לספטמבר עד אחרי הבחירות.
צחי הנגבי: אתה יכול להשיג את ההסכמה של יולי?
דוד רותם: כל פעם שהוא נוסע אנחנו צריכים להתכנס?
<ארבל אסטרחן: כך עשו בעבר.
<ארבל אסטרחן: אפשר לקבל החלטה מראש - - -
צחי הנגבי: אני אתייעץ עם היו"ר עם שובו, יתכן שאפשר לעשות זאת מהפעם הבאה ואילך.
<ארבל אסטרחן: ועדת הכנסת קובעת מראש שבחצי שנה הקרובה בכל מקרה של היעדרות - - -
צחי הנגבי: אנחנו נתייעץ עם היו"ר ויתכן שנקבע ישיבות מעת לעת, נקבע לשנה מראש.
צחי הנגבי: נדבר עם היו"ר עם שובו.
צחי הנגבי: הבקשה אושרה, הישיבה נעולה.
יריב לוין: אני לא יודע איך זה נשמע מבחינתך, מבחינתי זה נשמע כמו עובדה.
יריב לוין: על מנת שנוכל לשחרר את זאב אני מציע שנתחיל בתוספת לסדר היום, שעניינה הבקשה שהגיעה מהממשלה להקדמת הדיון בהצעת חוק ליישום הפרוטוקול בדבר זכויות יתר וחסינויות יתר של הארגון האירופי למחקר גרעיני, התשע"ד-2013.
יריב לוין: באופן חריג, יש בקשה לפטור מכל הקריאות משום שהעניין נדרש לביצוע בתוך שבוע, אני מבין, על מנת לאפשר לישראל להיות שותפה לתהליך המחקר החשוב הזה.
יריב לוין: זאב, אם אפשר, במשפט או שניים.
זאב אלקין: אדוני היושב-ראש, מדובר על הצעת חוק ליישום הפרוטוקול בדבר זכויות יתר וחסינויות של הארגון האירופי למחקר גרעיני, הידוע בשם CERN.
זאב אלקין: מדינת ישראל עברה דרך מאוד ארוכה ופתלתלה בדרך להיות חברה מלאה בארגון הזה.
זאב אלקין: לשמחתנו, עברנו כמה משוכות, ביניהן גם המשוכות הפוליטיות שהיו וגם משוכות תקציביות.
זאב אלקין: אנחנו עומדים היום לקראת הצירוף לארגון.
זאב אלקין: הדבר האחרון שאנחנו חייבים לעמוד בו כדי שנצטרף לארגון הזה עד סוף השנה זה החקיקה האמורה, כי לפי הכללים של CERN כל מדינה חייבת לחוקק את זכויות היתר והחסינויות של הארגון ועובדיו, שעוגנו במסגרת פרוטוקול מיוחד.
זאב אלקין: היות שלא היינו חברים מלאים עד עכשיו, נתנו חלק גדול מאוד מהזכויות האלה דרך צו - מה שיכולנו לתת, מה שלא מתייחס לעובדים הישראלים ולחברים הישראלים.
זאב אלקין: כדי לעלות לדרג חבר, כדי שיוכלו להצביע עלינו, אנחנו חייבים לסיים את החקיקה עד 15 בנובמבר – וכאן מגיע עניין הדחיפות.
זאב אלקין: הפעם זה מחייב חקיקה ראשית, אי אפשר לפתור את זה דרך הצו.
זאב אלקין: לצערי, לא הגענו קודם לכנסת כי לא היתה החלטה סופית של CERN שמקבלים אותנו.
זאב אלקין: ההחלטה הזאת התקבלה רק במהלך חודש ספטמבר ורק זה מה שאפשר לממשלה לגשת למלאכת החקיקה.
זאב אלקין: היות שמדובר על תהליך חקיקתי שצריך לסיים אותו בתוך שבוע ימים, באופן חריג מאוד אנחנו מבקשים מוועדת הכנסת פטור מחובת הנחה בכל הקריאות ומבקשים מהכנסת שיתוף פעולה.
זאב אלקין: אם נצליח לעמוד ביעד הזה, 15 בנובמבר, בהצבעה הקרובה שמתוכננת להיות על החברות שלנו נוכל למצוא את עצמנו עד סוף השנה חברים בארגון הזה.
זאב אלקין: זו כמובן תרומה גדולה למחקר הישראלי, וזה משמח שיש מקומות באירופה שרוצים אותנו.
יריב לוין: בניגוד לנבואות החורבן.
יריב לוין: רבותי, הערות?
יריב לוין: חבר הכנסת גטאס, בבקשה.
באסל גטאס: רציתי לשאול אם לפי התקנות של הארגון הזה אפשר להצטרף אליו מבלי לחתום על האמנה למניעת הפצת נשק גרעיני.
זאב אלקין: אתה מוזמן ללמוד את הפרוטוקול ותראה.
זאב אלקין: הצעת החוק שמובאת בפני הכנסת פחות או יותר חוזרת על הדרישות של הפרוטוקול.
זאב אלקין: אני מקווה, אם ועדת הכנסת תאשר את זה, היא תבוא היום למליאה.
זאב אלקין: החוק עוסק בנושא משפטי בלבד, הוא לא עוסק בנושאים מדיניים.
זאב אלקין: הוא עוסק בזכויות היתר וחסינויות יתר שיש לארגון ולעובדיו, לפי כללי הארגון לגבי כל המדינות החברות בו.
יריב לוין: מי בעד הבקשה לפטור בכל שלוש הקריאות?
יריב לוין: בעד – 13
יריב לוין: ברוב של 13 בעד, אין מתנגדים ונמנע אחד הבקשה אושרה.
יריב לוין: אנחנו חוזרים לסדר היום המקורי.
יריב לוין: ראשית נעבור להצעה בדבר הקמת ועדה לעניין דיון בהצעת חוק יסוד: משאל עם (מ/794) והצעת חוק יסוד: משאל עם (פ1551/19).
יריב לוין: במליאה נשמעו הצעות להעביר לוועדת המדע והטכנולוגיה או לוועדת הכנסת.
יריב לוין: לאחר שבאתי בדברים עם ראשי הוועדות הרלוונטיות ובהתאם להסדר שהיה עד היום בעניין הזה - ושלדעתי ונכון להמשיך לנהוג בו - הן בכנסת ה-17 והן בכנסת ה-18, הנושא של משאל עם נדון בוועדה משותפת של ועדת הכנסת וועדת החוקה.
יריב לוין: לטעמי, נכון שכך נעשה ונשמור על אותו נוהג ואותו נתיב גם הפעם.
יריב לוין: אני מציע את ההרכב הבא: מטעם ועדת החוקה חוק ומשפט יכהנו אלעזר שטרן, אורית סטרוק, דוד רותם, אברהים סרסור ויריב לוין, שיהיה גם היושב-ראש; מטעם ועדת הכנסת – יצחק וקנין, צחי הנגבי, יפעת קריב, יצחק הרצוג ואילן גילאון.
יריב לוין: הניהול הטכני של הוועדה, כפי שנעשה גם בכנסות ה-17 וה-18, ייעשה על-ידי ועדת הכנסת על מנת לאפשר הרכב ייצוגי ורחב.
יריב לוין: נוצר מצב שאני - - -
דוד רותם: למה בראשותו של יריב לוין?
יריב לוין: כי כך סוכם.
יריב לוין: בין ראשי המפלגות.
משה גפני: אתנו לא סוכם.
יריב לוין: השותפות בקואליציה, חבר הכנסת גפני.
יריב לוין: הערות והתייחסויות, בבקשה.
דב חנין: אני מתנגד להצעה בשני מישורים.
דב חנין: במישור הראשון, סדרי עבודתה ותקינות עבודתה של הכנסת.
דב חנין: אנחנו מדברים הפעם, להבדיל מהפעמים הקודמות, בהצעת חוק שעוסקת אך ורק בתיקון חוק יסוד.
דב חנין: זו ההצעה.
דב חנין: תיקוני חוקי יסוד תמיד נידונים בוועדת החוקה ולא בכל מיני קומבינות אחרות שהקואליציה ממציאה כדי להקל על עצמה את עבודתה.
דב חנין: אני אומר את הדברים כי אני רוצה להזכיר לכם שבנושא אחר - חוק המשילות – אני הצעתי ועדה משותפת, כי חוק המשילות אכן עוסק גם בחוק יסוד, שזה עניין של ועדת חוקה, אבל גם עוסק בעניינים שהם עניינים תקנוניים מובהקים של הכנסת, כמו: איך מציעים אי-אמון, באיזו צורה, באיזו מתכונת, באיזה ימים וכדומה.
דב חנין: הרוב בוועדת הכנסת דחה את ההצעה של ועדה משותפת.
דב חנין: הלכנו לוועדת חוקה ואנחנו עוסקים בוועדת החוקה, בניגוד לכל נורמה, גם בעניינים תקנוניים של הכנסת.
דב חנין: הכול כי זה היה, כנראה, נוח לקואליציה מאיזשהו שיקול.
דב חנין: אי-אפשר לשבש באופן שיטתי את עבודתה של הכנסת.
דב חנין: אני אומר את הדברים כי מאוד חשוב לי להגיד שההתנגדות שלי – לא אז ולא עכשיו - לא באה מטעמים פרסונליים כאלה או אחרים או התנגדות לוועדת החוק או התנגדות לוועדת הכנסת או התנגדות ליושב-ראש כזה או אחר.
דב חנין: כפי שקודם הייתי בעמדה שבנושא ההוא נדרשה ועדה משותפת, מכיוון שאכן מדובר גם בנושאים של חוקה וחוקי יסוד וגם בנושאים של תקנון הכנסת והתנהלותה, שהם נושאים מובהקים של ועדת הכנסת, כך הפעם אני אומר, כיוון שהפעם אנחנו עוסקים אך ורק בענייני חוקה זה צריך להגיע לוועדת החוקה.
דב חנין: לא כמחמאה דווקא לחבר הכנסת רותם - - -
יריב לוין: מותר, זה בסדר.
דב חנין: מותר, בהחלט, וגם ראוי לפעמים לעשות את זה.
דב חנין: רק אני אומר שהפעם אני עושה את זה לא מתוך גישה אישית כזאת או אחרת אלא מתוך זה שאנחנו צריכים להקפיד על צורת העבודה והמתכונת של עבודת הכנסת ולא כל פעם להתאים את הכלים הפרלמנטריים שלנו לנוחיות קוניוקטורלית כזאת או אחרת.
דב חנין: המישור השני נוגע להרכב הוועדה.
דב חנין: אני חושב שההרכב הזה לא נכון, לא ראוי ולא מתאים, בין היתר, כי בוועדה משותפת כזאת גם אנחנו לא נמצאים.
יריב לוין: יש לכם ארבעה מנדטים, אתם לא יכולים לשבת בכל ועדה.
יריב לוין: יש כאן נציג של סיעת רע"מ-תע"ל, יש כאן נציג של מרצ – זה בסדר גמור.
יריב לוין: הרי אם הייתי מכניס נציג שלכם היו באים מרע"מ-תע"ל ואומרים הפוך.
דב חנין: אני בעד שיהיו נציגים מרע"מ-תע"ל.
דב חנין: אני בכלל לא אמרתי - - -
יריב לוין: אין זכות קנויה לסיעה של ארבעה מנדטים לשבת בכל ועדה, בשם הרכב מספרי שלא תסתכל על זה.
דב חנין: לא דיברתי על זכות קנויה.
דב חנין: דיברתי על הרכב פוליטי.
יריב לוין: ההרכב הוא לא פוליטי.
יריב לוין: ההרכב תואם עם חבר הכנסת הרצוג, שעשה כמיטב יכולתו לפשר, ולא הצליח בכל המקומות.
יריב לוין: אי-אפשר, רבותי.
יצחק הרצוג: דרשתי ועדה יותר גדולה.
יריב לוין: אתה קיבלת ועדה יותר גדולה ממה שהוצע בהתחלה.
יצחק הרצוג: רציתי לאפשר גם ליהדות התורה להיות מיוצגים.
יריב לוין: מאה אחוז, אבל אי-אפשר.
יריב לוין: שיקבלו 12 מנדטים, אז יהיה ייצוג לכל סיעה.
דב חנין: אני יודע שחבר הכנסת הרצוג עשה ועושה כמיטב יכולתו, ויש לי הרבה הערכה - - -
יריב לוין: גם הלכנו לקראתו.
יריב לוין: זה לא שהתעלמנו מבקשתו.
דב חנין: יש לי הרבה הערכה אליו כמתאם עבודת האופוזיציה, אבל - - -
יצחק הרצוג: גם הלכתי ליושב-ראש וביקשתי להגדיל את הוועדה.
דב חנין: ואני מצרף את קולי לאותה דרישה עקרונית, שכבר עלתה בשיחות אתך, להרחיב עוד יותר את הרכב הוועדה - -
יריב לוין: לא, אי- אפשר.
דב חנין: - - כדי לומר את הדברים ולהרחיב את הוועדה בהקשר הזה.
דב חנין: לחילופין, אדוני היושב-ראש, הייתי מבקש שייקבע שבוועדה הזו יהיה הסדר של ממלא מקום, שבו במקום חבר הכנסת צרצור - - -
יצחק הרצוג: אני בעד, אני גם ביקשתי - - -
<קריאה: לא שמענו את הסיפא של הדברים.
דב חנין: ההצעה היא שלחבר הכנסת צרצור יהיה ממלא מקום מסיעת חד"ש.
אורי מקלב: לא רוצים את הטובה הזאת - - -
יריב לוין: חבר הכנסת חנין, אני שואל שאלה טכנית כדי שלא נטעה.
יריב לוין: יש לכם נציג בוועדת החוקה?
יריב לוין: כי ממלא המקום של מבר הכנסת צרצור חייב להיות חבר בוועדת החוקה.
יריב לוין: אם יש נציג - אני מסכים.
יריב לוין: אני פשוט לא יודע, שלא נטעה בעניין הזה.
דב חנין: אומר את הדברים בזהירות, כי הרכב הוועדות משתנה כל כך הרבה.
דב חנין: נדמה לי שכרגע חבר הכנסת צרצור הוא חבר בוועדת החוקה על מכסת חד"ש.
יריב לוין: זה יכול להיות, אבל זה לא משנה.
יריב לוין: חייב להיות חבר בוועדה.
יצחק הרצוג: חבר הכנסת צרצור הוא חבר - - -
דב חנין: הוא חבר בוועדת החוקה מטעם חד"ש.
יצחק הרצוג: בסדר, זה הסדר.
יריב לוין: הוא חבר?
יריב לוין: אנחנו נמנה את חנא סוייד כממלא מקום של חבר הכנסת צרצור, לבקשתו של חבר הכנסת חנין.
יריב לוין: אין שום בעיה, בהחלט בסדר.
יריב לוין: חבר הכנסת גפני, רצית לדבר.
משה גפני: אני לא זוכר מקרה כזה, של הקמת ועדה משותפת באופן הזה.
יריב לוין: תסתכל מה היה בכנסת ה-18 וה-17 באותו עניין, באותו נושא.
משה גפני: אסתכל מה שהיה.
משה גפני: א', אנחנו לא מסכימים לכל התהליך הזה.
משה גפני: עם כל הכבוד, כשעושים ועדה משותפת בנושא כזה, כמו חוק יסוד: משאל עם, אצלנו זה נושא עקרוני ואנחנו מבקשים להיות חברים בוועדה.
משה גפני: אנחנו לא צריכים ממלא מקום.
משה גפני: אנחנו מוותרים על ממלא המקום, זה לא עושה לנו שום דבר.
יריב לוין: אין בעיה, זכותכם.
יריב לוין: אני לא מכריח אתכם.
משה גפני: אנחנו יכולים לבוא לדיונים בוועדה - - -
יצחק הרצוג: אני רציתי אחד ואחד.
יריב לוין: חבר הכנסת הרצוג זה כבר לא יהיה, ולא מכובד גם.
יריב לוין: יש סיכומים, צריך לעמוד בהם גם כשהם לא נוחים.
יצחק הרצוג: - - - אני רציתי אחד ואחד - - -
יריב לוין: בסדר, גם אני רציתי משהו.
יריב לוין: הגענו לפשרה, צריך לקיים אותה ולכבד אותה, אני חושב.
יריב לוין: זה הפך לשיטה כאן, שהסכמות נעלמות ברגע שנכנסים - - -
יצחק הרצוג: הן לא נעלמות, אני עומד מאחורי ההסכמות.
יצחק הרצוג: אבל אני מקשיב לחבר ואומר שאפשר קצת להתפשר בחיים, זה הכול.
יריב לוין: חבר הכנסת חנין, בדקו וחבר הכנסת חנא סוייד לא חבר בוועדת החוקה ולכן זה לא אפשרי.
דב חנין: חבר הכנסת אברהים צרצור - - -
יריב לוין: זה לא חשוב.
יריב לוין: מי שיכול להיות ממלא מקום זה חבר בוועדה, לא חשוב מטעם איזו מפלגה.
דב חנין: קודם כול, זה כן חשוב.
דב חנין: קצת סבלנות, ידידי יושב-ראש הקואליציה.
דב חנין: הטענה שלי היא שכיוון שחבר הכנסת צרצור הוא חבר מטעם סיעת חד"ש בוועדת החוקה, ניתן שיהיה לו ממלא מקום מטעם סיעת חד"ש.
דב חנין: זו טענה.
יצחק הרצוג: שיהיה מוזמן קבוע.
יריב לוין: להבנתי, התשובה היא לא.
יצחק הרצוג: הם התחלפו עם כלכלה.
<ארבל אסטרחן: אז הוא יכול להיות ממלא מקום, לא מישהו מהסיעה שנתנה לו את המקום, כי זה שמי.
יריב לוין: זה שמי.
יריב לוין: חבר הכנסת חנין, אתה יודע את זה יותר טוב ממני הרי.
יריב לוין: חבר הכנסת גפני, סליחה.
משה גפני: אני עובר על הסיעות שמרכיבות את הוועדה המשותפת שאתם מציעים.
משה גפני: אנחנו סיעה של שבעה חברים, ובוועדה יש חברים מסיעות של שלושה חברים ושל שישה חברים.
משה גפני: זה פשוט לעוות את כל העניין של הוועדה.
משה גפני: אם היינו אומרים שאנחנו מוותרים על הנושא הזה או שאנחנו לא מעוניינים או שאנחנו מוכנים שמישהו אחר יהיה - זה חשוב לנו מאוד, אצלנו זה נושא עקרוני.
משה גפני: כל הזמן היינו בדיונים מהסוג הזה.
משה גפני: זה פשוט לעוות את הצורה שבה מקימים ועדה משותפת.
משה גפני: אני לא רוצה להציע שזה יהיה בוועדת החוקה, לא מתערב.
משה גפני: מקובל שיש ועדה משותפת.
משה גפני: אבל אם זה היה בוועדת החוק, לנו יש חבר בוועדת החוקה.
משה גפני: אני לא בא להציע את זה, אני מסכים שמקובל בכנסת פעמים רבות שעושים ועדה משותפת, וזה בסדר.
משה גפני: תמיד בוועדה משותפת הלכו לקראת אלה שהיו מאוד מעוניינים בעניין הזה, במיוחד כאשר מדובר על סיעה שיש כמה סיעות שהן יותר קטנות ממנה והן נמצאות בתוך הוועדה הזאת.
משה גפני: הסיכומים שלך עם חבר הכנסת הרצוג הם מאוד מכובדים בעיניי, זה בסדר גמור.
משה גפני: לא בא בחשבון מבחינתנו.
משה גפני: אתה לא יכול לסכם, ולא חבר הכנסת הרצוג, דבר כזה כשאנחנו בחוץ.
משה גפני: אני גם לא יבוא אליו בטענות, הוא צריך לייצג אותנו.
משה גפני: המציאות היא שאתה משאיר את זה על עשרה חברים, אתה לא מגדיל את זה ל-12.
משה גפני: יכול להיות שאם היית מגדיל את זה היית פותר את הבעיה.
משה גפני: אז מה אם סיכמת אתו?
משה גפני: אז בגלל זה אנחנו צריכים להיות בחוץ?
משה גפני: זה נקרא שאנחנו מפרים סיכומים, שהסיכומים נעלמים?