GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<קריאה: אין פה אד הוק.
צחי הנגבי: עבר, הישיבה נעולה.
צחי הנגבי: על סדר-יומנו כמה נושאים.
צחי הנגבי: הראשון בהם הוא בקשת יו"ר הכנסת לאפשר לנשיא המדינה לשאת דברים בישיבה המיוחדת לציון 65 שנים לכינון הכנסת בט"ו בשבט.
צחי הנגבי: אין צורך להסביר את הבקשה.
<ארבל אסטרחן: האמת היא שיש צורך.
צחי הנגבי: ארבל, אנא הסבירי את הבקשה.
<ארבל אסטרחן: בתקנון הכנסת החדש, כפי שנקבע בכנסת הקודמת, הוסדר לראשונה סעיף שאומר מי יכול לנאום במליאת הכנסת, דבר שלא היה מוסדר בעבר.
<ארבל אסטרחן: כתוב עכשיו במפורש מי רשאי לנאום.
<ארבל אסטרחן: חברי הכנסת ושרים, זה ברור, "וכן נשיא המדינה, בהתאם להוראות כל דין".
<ארבל אסטרחן: למשל בפתיחת הכנסת.
<ארבל אסטרחן: וכתוב שיו"ר הכנסת רשאי באישור ועדת הכנסת להתיר גם לראשי מדינות או לראשי ארגונים בין-לאומיים.
<ארבל אסטרחן: לכאורה לפי התקנון היום, לנשיא המדינה אין סמכות לנאום בט"ו בשבט, וזו הסיבה שיש פנייה אליכם.
<ארבל אסטרחן: בעצם מדובר באיזושהי סטייה מהוראה של התקנון, מה שמחייב אישור פה-אחד של ועדת הכנסת.
צחי הנגבי: האם אנחנו מאשרים פה-אחד לנשיא המדינה לנאום בפנינו?
רוברט אילטוב: תלוי מי יהיה הנשיא.
צחי הנגבי: נשיא המדינה הנוכחי.
צחי הנגבי: הבקשה עוסקת כרגע בזמן הווה.
פנינה תמנו: היא לא משנה את התקנון.
<ארבל אסטרחן: נכון, והיא גם לא תקדימית.
<ארבל אסטרחן: זו הוראה לפעם הזאת.
צחי הנגבי: זה אושר.
צחי הנגבי: יכול להיות שצריך לשקול שינוי בתקנון.
<ארבל אסטרחן: יכול להיות, לתת לנשיא תמיד.
צחי הנגבי: הצעת חוק חסינות חברי הכנסת, זכויותיהם וחובותיהם, של חברי הכנסת יריב לוין וחיליק בר, הכנה לקריאה ראשונה.
יריב לוין: הצעת החוק נועדה להסדיר שני עניינים שנוגעים להרכב ועדת האתיקה.
יריב לוין: האחד, על מנת לשמור על האופי של ועדת האתיקה כמשקפת גם קואליציה וגם אופוזיציה, דבר שהחשיבות שלו היא ברורה, מוצע להקנות ליו"ר הכנסת סמכות לשנות את הרכב הוועדה במצב שבו כתוצאה משינויים בהרכב הקואליציוני נוצר עיוות של הרכב ועדת האתיקה, כאשר אנשים שהיו קודם בקואליציה עברו לאופוזיציה או להפך, וזה על מנת להמשיך ולשמר את האיזון החשוב בתחום הזה.
יריב לוין: המרכיב השני הוא לתת ליו"ר הכנסת סמכות למנות ממלאי-מקום לחברי ועדת האתיקה לתקופות או לעניינים מסוימים, וזאת על מנת לנסות להבטיח שדיונים יתקיימו, עד כמה שאפשר, בהרכב מלא של הוועדה.
יריב לוין: גם פה, נדמה לי, ברור שנוכח הרגישות והחשיבות של הנושאים שהיא עוסקת בהם, קיום דיונים בהרכבים חלקיים זה בהחלט לא מצב רצוי.
יצחק וקנין: חוקית היא לא יכולה לקיים עם פחות מקוורום.
יצחק וקנין: זה לא כמו ועדה, שאתה יושב לבד וקובע.
יריב לוין: אני אומר שזה לא מצב רצוי, ולכן מכיוון שהיא מוגבלת בעניין הזה, התוצאה המיידית היא שהעבודה מתעכבת, הדברים הם בעייתיים לביצוע.
יריב לוין: לכן נדמה לי שמינוי ממלאי-מקום ייעל וייטיב את עבודת הוועדה, ומכאן הצעת החוק.
צחי הנגבי: האם ההצעה הזאת מוגשת במבט צופה פני עתיד?
צחי הנגבי: אתה צופה שינויים בהרכב הקואליציוני?
יריב לוין: קודם כל, כן.
יריב לוין: מתי הם יקרו, אני לא יודע.
יריב לוין: אבל אני חושב שאף קואליציה לא גמרה את הקדנציה בדיוק באותו הרכב שבו היא התחילה.
רוברט אילטוב: אולי יש עוד אח עכשיו.
רוברט אילטוב: אח ושמו גפני.
יריב לוין: אגב, בהתייחס לרוברט אני צופה שינויים לא רק בהרכב הקואליציוני.
רוברט אילטוב: צא מהאשליה.
צחי הנגבי: האם יש חברים שרוצים להתייחס?
צחי הנגבי: הטקסט מונח לפניכם.
<ארבל אסטרחן: אני אשלים.
<ארבל אסטרחן: הדברים הוסברו והובהרו, ואני חושבת שזה תיקון מאוד נכון.
<ארבל אסטרחן: היום, לפי חוק החסינות, יו"ר הכנסת ממנה ארבעה חברים לוועדת האתיקה, שניים מהקואליציה ושניים מהאופוזיציה, וכתוב בחוק שהם ממונים לכל תקופת הכהונה של הכנסת.
<ארבל אסטרחן: זאת אומרת, אין אפשרות לשנות את ההרכב.
<ארבל אסטרחן: המקרה היחיד שבו יש שינוי הוא כמובן אם חבר כנסת מפסיק לכהן בכנסת, הופך לשר או מתפטר, וגם יש הוראה בתקנון לגבי מצב שבו חבר כנסת מורשע בעבירה פלילית, ואז גם נפסקת כהונתו.
<ארבל אסטרחן: אבל במצב רגיל, הם ממונים מתחילת הכנסת לכל הקדנציה.
<ארבל אסטרחן: ואז אין בחוק התייחסות למצב שבו חל שינוי בהרכב הקואליציוני ופתאום זה לא שניים מהקואליציה ושניים מהאופוזיציה, ולכן מתבקש להבהיר את זה.
<ארבל אסטרחן: לפי הנוסח הזה יו"ר הכנסת לא חייב בהכרח לשנות את החבר שעבר מהקואליציה לאופוזיציה, או להפך.
<ארבל אסטרחן: הוא יכול לעשות רביזיה שלמה בהרכב.
פנינה תמנו: הוא יכול להגיד שבגלל שהיה שינוי כלשהו הוא מחליף את כל הארבעה?
<ארבל אסטרחן: הוא יכול לעשות את זה.
<ארבל אסטרחן: נניח שהיה מצב של שניים מהקואליציה ושניים מהאופוזיציה, ואחד מהאופוזיציה הופך לקואליציה.
<ארבל אסטרחן: לא בהכרח הוא יצטרך את אותו אחד להוציא ולהכניס מישהו אחר מהאופוזיציה.
<ארבל אסטרחן: הוא יוכל להוציא מישהו אחר מהקואליציה ולהכניס מישהו באופוזיציה, כי יכול להיות שיש לו איזונים אחרים שהוא חשב עליהם, למשל לשים אישה.
פנינה תמנו: אני מציעה להכניס סייג כלשהו, שאומר שאם חל שינוי במצב של חבר בוועדה הזאת, אבל במקביל מדובר בשני חברים שחל בהם שינוי ונשמר האיזון, אז להשאיר את זה רגיל.
פנינה תמנו: לא לשנות אותם.
פנינה תמנו: נניח שאחד עבר לאופוזיציה והשני עבר לקואליציה.
יריב לוין: זה מקובל לחלוטין.
<ארבל אסטרחן: זאת אומרת, רק אם חל שינוי, שישאיר את ההרכב של שניים-שניים.
<ארבל אסטרחן: אני אנסח את הדברים.
<ארבל אסטרחן: אבל אני חוזרת על מה שאמרתי, שברור שאם אחד מהקואליציה עובר לאופוזיציה, הוא לא בהכרח את אותו אחד יוציא, הוא יכול להחליט את מי מהשלושה.
צחי הנגבי: להשאיר לו את מרחב התמרון.
יריב לוין: הוא צריך את הגמישות, ברור.
<ארבל אסטרחן: זה לשיקול דעת יו"ר הכנסת, כמו שבתחילת הכנסת זה לשיקול דעתו.
<ארבל אסטרחן: לגבי התיקון השני, בפועל יו"ר הכנסת נהג למנות ממלא-מקום.
<ארבל אסטרחן: זה לא היה כל כך מוסדר.
<ארבל אסטרחן: אין לזה עיגון בחוק, ולכן זה גם נושא שחשוב לעשות את זה.
<ארבל אסטרחן: למשל בכנסת הקודמת או זאת שלפניה, היה ממלא-מקום אחד, חמישי.
<ארבל אסטרחן: אבל אז את מקומו של מי הוא ממלא, את המקום של הקואליציה או של האופוזיציה?
<ארבל אסטרחן: נכון להבהיר את הדבר הזה.
<ארבל אסטרחן: יש סמכות ליו"ר למנות ממלא-מקום, קואליציה או אופוזיציה, וכל אחד מהם ממלא-מקום בהתאם.
צחי הנגבי: מי בעד ההצעה, כפי שהיא קיימת לפנינו, עם התיקון של חברת הכנסת פנינה תמנו-שטה?
צחי הנגבי: מאשרים להעלאה לקריאה ראשונה.
צחי הנגבי: על סדר-היום הבקשה של יו"ר ועדת הכספים למיזוג הצעות החוק הבאות: א.
צחי הנגבי: הצעת חוק לשינוי סדרי עדיפויות לאומיים (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנים 2013 ו-2014) (תיקון),התשע"ד-2013; ב.
צחי הנגבי: הצעת חוק לשינוי סדרי עדיפויות לאומיים (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנים 2013 ו-2014) (תיקון – ביטול העלאת שיעורי המס על הכנסתו של יחיד), התשע"ד-2013.
צחי הנגבי: אלה שני תיקונים זהים אבל באותו נושא.
צחי הנגבי: ובקשת הממשלה להקדמת הדיון בהצעות החוק הנ"ל, לאחר מיזוגן, לפני הקריאה השנייה והשלישית.
צחי הנגבי: אנחנו מאשרים את הבקשה.
צחי הנגבי: אדוני מתנגד?
צחי הנגבי: זה לא הנושא החדש.
משה גפני: למה מבקשים להקדים את זה?
צחי הנגבי: האם לגבי המיזוג יש לך בעיה?
משה גפני: לגבי המיזוג לא.
משה גפני: אבל למה להקדים?
יריב לוין: גפני, יש כאלה שחושבים שזה המשיח.
משה גפני: המשיח?
משה גפני: יש לי כמה הצעות חוק בעניין.
משה גפני: אדוני היושב-ראש, מה שקרה הוא שעבר כאן חוק ההסדרים, עם כל המכבש הקואליציוני והכול, עם חוק התקציב, שעשה באופן חסר תקדים.
משה גפני: אפילו ב-2003 לא היו כאלה גזירות על הציבור, בעיקר על מעמד הביניים ועל השכבות החלשות.
משה גפני: אני זוכר הרבה תקציבי מדינה, היו תקציבים שבהם היו באמת גזירות על הציבור.
משה גפני: סדר הגודל הזה זה דבר שלא היה כמותו.
משה גפני: אני אמרתי כמה פעמים, גם במליאת הכנסת וגם בוועדות, שסתם עושים את הגזירות האלה, אין כזה משבר תקציבי.
משה גפני: המציאות הוכיחה שצדקתי.
משה גפני: אם אתה בוחן היום את מה שקרה בחצי השנה האחרונה, מתברר שאין כזאת בעיה תקציבית.
משה גפני: היום גם הממשלה מודה בזה, גם שר האוצר מודה בזה וגם ראש הממשלה מודה בזה.
משה גפני: הדבר הראשון שצריך לעשות זה קודם כל, בחברה בריאה ונורמאלית, הוא להחזיר את הבעיות או את הנזקים או את הקיצוצים שגרמו לשכבות החלשות ולמעמד הביניים.
משה גפני: מה מציעים בהצעת החוק?
משה גפני: מיד אגיע להצעת החוק השנייה, שזה בכלל הופך את הכול לקרקס.
משה גפני: בהצעת החוק הזאת מציעים שמי שמשתכר 40,000 שקלים בחודש או 100,000 שקלים בחודש, פשוט לא יעלו לו מס הכנסה.
משה גפני: מפחיתים לו את זה עכשיו חזרה.
משה גפני: הרי לכל הדעות יש כסף, לא רק למה שאני אומר, אלא גם למה שהממשלה אומרת.
משה גפני: למה לא נותנים כסף למעמד הביניים?
משה גפני: למה לא מסייעים במסים העקיפים, שזו פגיעה בשכבות החלשות ובמעמד הביניים, ששני בני הזוג עובדים?
משה גפני: אני כבר לא מדבר אם בני הזוג לא עובדים או אחד מבני הזוג לא עובד.
משה גפני: עכשיו עוד מבקשים ברוב חוצפתם – הרי ועדת הכנסת היא ועדה מקצועית, כפי שידוע לכולם, וכל דבר נבחן בוועדת הכנסת באופן מקצועי.
משה גפני: אז אם הממשלה רוצה להביא הצעת חוק כזאת לכנסת, בבקשה.
משה גפני: שיביאו בסדר הרגיל, נתמודד עם העניין הזה.
משה גפני: להקדים?
משה גפני: להגיד שנקדים את העוול הגדול הזה ונביא את זה בלי התהליך הרגיל?
משה גפני: אני חושב שזה דבר חמור, אסור לעשות את זה.
משה גפני: צריך לא לתת לממשלה הזאת להתקיים, זאת האמת, אבל כל עוד שהיא מתקיימת צריך להביא את זה בסדר רגיל.
משה גפני: אני חושב שזה עוול ואסור לעשות את זה.
צחי הנגבי: נשמע את יוגב מאגף התקציבים.
<יוגב גרדוס: אני לא אתייחס לגבי הטענות המקצועיות של חבר הכנסת גפני, כי לטענות האלה התייחסנו בוועדת הכספים.
<יוגב גרדוס: רק אתייחס להליך, מדוע אנחנו מבקשים לקצר את ההליך.
<יוגב גרדוס: הבקשה לקיצור נובעת משני טעמים.
<יוגב גרדוס: הראשון הוא תיקון לפקודת מס הכנסה, שמונעת העלאת מס הכנסה החל מה-1 בינואר, שחל בעוד יומיים.
<יוגב גרדוס: לכן יש דחיפות לאשר את ההצעה עוד היום.
<יוגב גרדוס: הטעם השני הוא התיקון לחוק התקציב.
<יוגב גרדוס: התקציב של שנת 2014 צריך להיות מופץ למשרדים ב-1 בינואר, ואנחנו רוצים להפיץ תקציב נכון ולא לקצץ אותו בשלושה מיליארד שקלים לאחר שכבר התחילה השנה.
משה גפני: למה הבאתם את זה לפני כמה חודשים?
משה גפני: הרי אמרתי לכם לא להביא.
משה גפני: אתם לא שומעים לי.
<יוגב גרדוס: כל זה הוסבר בוועדת כספים, אני מדבר על ההליך.
משה גפני: בוועדת הכספים לא הוסבר.
משה גפני: בוועדת הכספים הצביעו.
משה גפני: בשביל מה הבאתם את זה?
משה גפני: לפחות תבקשו סליחה.
משה גפני: יש הסתייגות שלי לחוק הזה.
משה גפני: ששר האוצר יבקש סליחה.
צחי הנגבי: אני מבקש סליחה בשם שר האוצר.
משה גפני: אתה לא יכול לבקש בשמו שום דבר.
משה גפני: שלא יבקש סליחה, שייתן לך להיות יושב-ראש ועדת החוץ והביטחון.
צחי הנגבי: אני רוצה שהוא ייתן לי, לכן אני מבקש סליחה בשמו.
צחי הנגבי: עכשיו סיכלת את כל האסטרטגיה שלי.
משה גפני: זה לא עוזר אצלו.
צחי הנגבי: העניין שלנו הוא לא לתוכן.
צחי הנגבי: כוועדת הכנסת אנחנו עוסקים בשאלה הפרוצדוראלית יותר מאשר בתוכן, או בכלל לא עוסקים בתוכן.
צחי הנגבי: התוכן יהיה בוועדת הכספים.
צחי הנגבי: לכן אני חושב שהתשובה של יוגב מסבירה לנו את הדחיפות.
צחי הנגבי: גם אני לא ידעתי בדיוק למה זה עד כדי כך דחוף, ועכשיו אני מבין יותר.
צחי הנגבי: ואם שוכנעת, נעבור להצבעה.
משה גפני: לא שוכנעתי.
משה גפני: להפך, אני רוצה שזה לא יעבור לפני ה-1 בינואר, ואז הממשלה תקבל החלטה יותר מושכלת ותעזור לאלה שבאמת צריך לעזור להם.
צחי הנגבי: ראשית, מי בעד הצעת המיזוג של שתי הצעות החוק?
צחי הנגבי: הבקשה למיזוג נתקבלה.
צחי הנגבי: מי בעד בקשת הממשלה להקדמת הדיון בהצעות החוק האלה?
צחי הנגבי: אישרנו את בקשת הממשלה ברוב דעות.
צחי הנגבי: הנושא הבא, בקשת הממשלה להקדמת הדיון בהצעת חוק התקציב לשנות הכספים 2013 ו-2014 (תיקון), התשע"ד-2013, לפני הקריאה השנייה והשלישית.
צחי הנגבי: חבר הכנסת גפני, נימוקיך נגד הם אותם נימוקים?
משה גפני: אבל הם נימוקים חזקים.
משה גפני: מה לגבי הנושא של בקשת יו"ר ועדת הכספים לטענת נושא חדש?
צחי הנגבי: <זה בוטל.
<ארבל אסטרחן: הם הורידו את הנושא, ולכן אין עוד צורך בטענת נושא חדש.
משה גפני: הממשלה הודתה שאני צודק.
משה גפני: למה לא אומרים את זה?
משה גפני: אמרתי שזה נושא חדש, היה אסור להביא את זה.
משה גפני: הממשלה שוכנעה ומשכה את זה.
צחי הנגבי: אני לא יודע על מה אתה מדבר, כי אין בפנינו נושא כזה.
משה גפני: אבל זאת האמת, אדוני היושב-ראש.
צחי הנגבי: אי-אפשר להתייחס לנושא שלא נמצא על סדר-היום.
משה גפני: הוא נמצא על סדר-היום, הוא נמשך.
משה גפני: הממשלה הזאת עושה טעויות, כל שבוע שלוש טעויות לפחות.
צחי הנגבי: הוועדה מאשרת פה-אחד את העובדה שחבר הכנסת גפני צדק גם צדק.
צחי הנגבי: בקשת יו"ר ועדת העבודה, הרווחה והבריאות להקדמת הדיון בהצעת חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל) (תיקון מס' 10 – הוראת שעה) (משיכת כספים מחשבונות בעלי יתרה צבורה נמוכה), התשע"ד-2013, של חבר הכנסת חיים כץ, לפני הקריאה השנייה והשלישית.
צחי הנגבי: האם מישהו מתנגד להקדמת הדיון?
צחי הנגבי: קביעת ועדה לדיון בהצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון – שעות ביקור במענו של צרכן), התשע"ג-2013.
צחי הנגבי: אני יודע מה חיים כץ רוצה.
יריב לוין: הוא ויתר.
יריב לוין: יש שם הסכמה שזה ילך לוועדת הכלכלה.
צחי הנגבי: מי בעד שזה יעבור לוועדת הכלכלה?
צחי הנגבי: הנושא יועבר לוועדת הכלכלה.
צחי הנגבי: בשעה טובה אני יכול לבשר על הסכמות בעניין התיקון.
צחי הנגבי: ההסכמה היא שאני פשוט ויתרתי, אבל לא לקחת את זה כתקדים להמשך.
צחי הנגבי: יש נוסח הסכמה, וזה המשפט הרלוונטי בנוסח: "לא בחרה הוועדה יושב-ראש חדש בתוך 14 ימים מיום סיום כהונתו של היושב-ראש, יהיה יושב-ראש הכנסת רשאי, עד תום התקופות האמורות, לכנס את הוועדה, או ועדת משנה שלה שבראשה עמד יושב-ראש הוועדה, ולהחליט מי מבין חבריה ישמש כיושב-ראש זמני לאותה ישיבה או לכמה ישיבות, ויהיו נתונות לאותו חבר הוועדה כל סמכויות היושב-ראש בקשר לאותן ישיבות; ימי הפגרה לא יבואו במניין התקופה האמורה של 45 הימים.
<ארבל אסטרחן: והכול עד סוף הכנסת ה-19.
צחי הנגבי: כלומר, נושא 45 הימים נותר על כנו.
צחי הנגבי: הצבעה בעד תיקון סעיף 106 לתקנות הכנסת – פה אחד הסעיף אושר.
צחי הנגבי: יש לנו בקשה של הממשלה, שתוצג על ידי נציג הממשלה.
צחי הנגבי: מי נציג הממשלה?
צחי הנגבי: מי אמור להציג את זה?
צחי הנגבי: אז יריב יציג את זה.
צחי הנגבי: אתה מכיר את הסיפור של החוק לצמצום הגירעון והקטנת נטל המס, פטוֹר מחובת הנחה לקריאה שנייה ושלישית?
יריב לוין: החוק הזה נועד להסדיר איזשהן הקלות שנוגעות לענייני התקציב ושיש צורך לנסות לאשר אותן באופן מידי, כדי שלא ניקלע למצב שבו יהיה צריך לעשות גביית יתר ואחר כך החזרי כספים.
יריב לוין: ולכן הדחיפות והצורך לסיים את החקיקה באופן מידי, ולחסוך גם את הבירוקרטיה וגם את הנזק שייגרם לציבור שיצטרך לשלם ואחר כך לקבל החזר.
צחי הנגבי: הסבר משכנע.
צחי הנגבי: הצבעה בעד בקשת הממשלה – פה אחד בקשת הממשלה אושרה.
צחי הנגבי: הנושא האחרון על סדר יומנו הוא קביעת ועדה לדיון בהצעת חוק לצמצום הגירעון ולשינוי נטל המס (תיקוני חקיקה) (תיקון), התשע"ד-2014.
צחי הנגבי: יש שתי הצעות.
צחי הנגבי: עמדת הלשכה המשפטית היא להעביר את הצעת החוק לוועדת הכספים, והיו הצעות נוספות: ועדת הכלכלה וועדת האתיקה.
צחי הנגבי: אנחנו בעד ועדת הכספים.
צחי הנגבי: הצבעה בעד העברת הדיון בהצעת החוק לוועדת הכספים – פה אחד הדיון בהצעת החוק הועבר לוועדת הכספים.
צחי הנגבי: שלום לכולם, מתנצל על האיחור.
באסל גטאס: כבוד היושב ראש, שאלתי שאלה שאני מבקש עליה תשובה, מה קורה לישיבה מבחינת התקנון כשהיושב ראש מאחר?
צחי הנגבי: כשיושב ראש הכנסת קורא ליושב ראש ועדה, זה לא נחשב איחור.
צחי הנגבי: אני מתנצל על העיכוב, נקראתי ליושב ראש לכמה עניינים, שנוגעים גם לישיבה של היום.
צחי הנגבי: נתחיל בתוספת לסדר היום, במסגרתה נדון בבקשה הממשלה, שמונחת לפניכם, להקדים את הדיון בחוק לצמצום הגירעון ולשינוי נטל המס (תיקוני חקיקה), נציג הממשלה בבקשה.
<גיא הרמתי: גיא הרמתי ממשרד האוצר, הבקשה מוגשת בגלל שתחולת החוק של השינוי של הפרשות מעסיקים לביטוח לאומי מתחילה מינואר 2014.
איתן כבל: אדוני היושב ראש, אפשר קודם כל שיסביר מה זה, לפני מה שהוא מבקש.
צחי הנגבי: תסביר קודם מהו החוק.
<גיא הרמתי: החוק הוא צמצום הפרשות מעסיקים לביטוח לאומי מ-7% ל-6.75%.
<גיא הרמתי: החוק אומר, שהשינוי של 6.75% יהיה החל מינואר 2014.
<גיא הרמתי: הממשלה מבקשת להקדים את הדיון, בגלל שאם הוא יאושר במסלול הרגיל, כנראה בפברואר, אז המעסיקים יידרשו לשלם לביטוח לאומי על פי השיעור הישן ואז ביטוח לאומי יידרש לזכות אותם ולהחזיר להם את ההפרש בגין 0.25% עבור רטרו.
<גיא הרמתי: כדי להימנע מהתסבוכת הזו, שיש לה גם עלויות בירוקרטיות וגם קושי למעסיקים מבחינה תזרימית, מבוקשת ההקדמה של הדיון.
באסל גטאס: אולי הכנסת לא תאשר בכלל את ההורדה הזו?
<גיא הרמתי: זה עדיין נשאר בדיון, פשוט להקדים את הדיון הו יוחלט האם לאשר או לא לאשר.
יריב לוין: אני מוכרח להתייחס במשפט אחד קצר.
יריב לוין: אנחנו עושים מעשה חריג, ואני אומר מתפקידי כיו"ר קואליציה, אני אומר את זה לממשלה.
יריב לוין: מאחר שמדובר בחוק שבאמת מטיב, הסכמנו למצב שבו אנחנו דנים בעניין, אני מניח שאני אומר את זה גם על דעת יושב ראש הוועדה, בשים לב לכך שלא רצינו למנוע את ההטבה הזו.
יריב לוין: לא יכול להיות שתביאו לנו את החוק היום בבוקר.
יריב לוין: זה פשוט לא בא בחשבון.
יריב לוין: תדעו שמכאן ולהבא זה לא יעבור.
יריב לוין: אני מבקש שהמסר הזה יעבור.
יריב לוין: היה סיכום בקדנציה הקודמת, שחוקים שמבקשים לגביהם פטור, באים יום קודם, כדי שחברי הוועדה יוכלו לראות אותם והכנסת תעבוד בצורה רצינית.
דוד רותם: אם זה מטיב עם הציבור, שיבואו 5 דקות לפני.
יריב לוין: הקפדנו על זה ואנחנו נמשיך להקפיד על זה.
יריב לוין: לא רצינו לעצור את המהלך כרגע, כי מדובר במשהו שמיטיב.
יריב לוין: אבל אני מבקש שהמסר הזה יועבר, זה פשוט לא יקרה שוב.
צחי הנגבי: אפשר להיטיב ולהתארגן מוקדם יותר.
איתן כבל: אני רוצה להודות לחבר הכנסת יריב שהוא מעלה את זה.
איתן כבל: אני אומר את זה גם לידידי, יושב ראש ועדת החוקה, שלהיטיב זה תלוי איפה אתה עומד.
איתן כבל: בחיים, גם הטבה היא עניין יחסי.
צחי הנגבי: מה שטוב למישהו אחר, רע למישהו אחר.
איתן כבל: אנחנו בנקודה, בוודאי אם זה משהו בהסכמה, יכול ויהיה שזה אחד העניינים שהם חוצי מפלגות ואנחנו תומכים בהם, אבל זה לא ייתכן שאני צריך לשבת פה, כבר בדיון בוועדת ההסכמות אצל יושב ראש הכנסת, וחצי הממשלה עוד לא יודעת.
איתן כבל: אני מבקש, אדוני היושב ראש, שנעמיד את זה ככלל.
איתן כבל: הממשלה כל פעם מכופפת אותנו, בקטנות, זה כבר לא משנה אופוזיציה קואליציה, זה מעמיד אותנו במצב מביך.
איתן כבל: בסוף אנחנו גם כנסת.
צחי הנגבי: גם אני מצטרף להדגשת חריגות הבקשה.
צחי הנגבי: ברוח זו נצביע, מי בעד?
צחי הנגבי: על סדר היום, פנית יושב ראש הכנסת לקבל את אישור הוועדה לנאום ראש ממשלת קנדה בשפתו במליאת הכנסת.
צחי הנגבי: מזכירת הכנסת בבקשה.
ירדנה מלר-הורוביץ: ראש ממשלת קנדה יבקר בארץ וצפוי להגיע לכנסת, לפי התכנית ב-20 לינואר, יום שני לקראת השעה 17:30 או 18:00.
ירדנה מלר-הורוביץ: בהתאם לכך נקבע את סדר היום.
ירדנה מלר-הורוביץ: נדרש אישור חברי הוועדה, שיוכל לשאת את נאומו במליאה בשפה האנגלית.
צחי הנגבי: אם אין התייחסויות, נעלה את הנושא להצבעה.
צחי הנגבי: בקשת יושב ראש הכנסת לאפשר לראש ממשלת קנדה, מר סטיבן הארפר, לשאת דברים בשפתו במליאת הכנסת, ביום שני י"ט בשבט התשע"ד 20 בינואר 2014.
צחי הנגבי: הנאום יהיה בשפה האנגלית וילווה בתרגום סימולטני.
צחי הנגבי: הנושא הבא על סדר היום הוא הסגה על פי סעיף 106.
צחי הנגבי: הרקע מוכר לכולם, יושב ראש הכנסת יזם מהלך, שנועד לאפשר את כינוס מליאת ועדת החוץ והביטחון.
צחי הנגבי: המליאה תכונס כבר השבוע, חבר הכנסת איתם כבל נאות לבקשה לכנס את הוועדה לאחר שהבקשה תאושר כאן ותאושר במליאה.
דוד רותם: חבר הכנסת כבל יהיה יושב ראש ועדת חוץ וביטחון?
איתן כבל: אם אתה יכול להיות יושב ראש ועדת חוקה, אני יכול להיות הכול.
רוברט אילטוב: השאלה אם הוא חבר לקואליציה?
איילת שקד: למה צריך את התיקון הזה?
צחי הנגבי: לפני שבועיים, בדיון חפוז, עשינו תיקון, שמאפשר לפתור את הבעיה באופן כללי ולאו דווקא את הסיפור של ועדת חוץ וביטחון.
צחי הנגבי: השינוי שעשינו לכל הוועדות מכאן ולהבא זה 45 ימים, זה כולל את השבועיים הראשונים, עד שיושב ראש הכנסת מטיל על מי שהוא מטיל, ואז 30 ימים.
צחי הנגבי: אנחנו נמצאים היום, ביום שהתיקון הזה יאושר, אני מניח במליאה, ואנחנו רוצים שיהיו 30 ימים, כמו בכל הוועדות האחרות, מרגע זה ואילך.
צחי הנגבי: כלומר, השוואה של כלל הוועדות למצב של ועדת חוץ וביטחון.
צחי הנגבי: למעשה, זה כבר חודשיים מה-6 בנובמבר עד היום, היו 60 ימים ועדיין יש עוד 30 ימים למציאת פתרון כזה או אחר.
צחי הנגבי: אבל פשוט שכל הוועדות תהיינה באותו סדר גודל, זה תיקון אחד.
צחי הנגבי: התיקון השני, בעצה של הלשכה המשפטית, לא קבענו כיצד ייקרא אותו "מורם מעם" שינהל את הישיבות ברגע שיושב ראש הכנסת מטיל עליו את הניהול.
צחי הנגבי: הוא לפעמים צריך לקבל החלטה ואחרי זה לחתום על ההחלטה בשמו.
צחי הנגבי: השם שהוצע על ידי הלשכה המשפטית הוא "יושב ראש זמני", לכל מי שינהל את ישיבות הוועדה במהלך אותם 30 ימים.
צחי הנגבי: תיקון נוסף, לא היה ברור מהטקסט מהפעם הקודמת, האם יושב ראש הכנסת יכול להטיל על מישהו לנהל?
צחי הנגבי: אנחנו מסתכלים על זה מנקודת מבט של חוץ וביטחון אבל זה לא רק, אלא בכל פעם שתהיה בעייתיות כזו בכל ועדה, האם הוא חייב בכל ישיבה לתת את הפטיש למישהו מסוים או שהוא יכול להטיל לנהל מספר ישיבות, כנ"ל בוועדות המשנה.
צחי הנגבי: לכן גם בעניין הזה הבהרנו את מה שהתכוונה הוועדה, ניסוח של הלשכה המשפטית.
צחי הנגבי: אלה ההערות והתיקונים.
באסל גטאס: מה התכוונה הוועדה?
צחי הנגבי: שלא יהיה רק לישיבה אחת.
צחי הנגבי: אם היושב ראש רוצה רק לישיבה אחת, הוא אומר שזה רק לישיבה אחת.
צחי הנגבי: אבל אם הוא רוצה להטיל על מישהו לנהל שתי ישיבות, או שלוש ישיבות, אז זה לא שהוא לא יכול.
באסל גטאס: צריך לקרוא לזה " יושב ראש זמני מתחלף".
צחי הנגבי: מדובר רק על המליאה, כי ועדות משנה למעשה מתכנסות, למעט ועדה אחת, שגם לגביה יושב ראש הכנסת יכול להטיל את ניהולה על יושב ראש לישיבה אחת או למספר ישיבות.
ניצן הורוביץ: שתי שאלות לגבי הנוסח:
ניצן הורוביץ: כתוב פה שיהיה רשאי יושב ראש הכנסת לכנס את הוועדה ולהחליט מי מבין חבריה.
ניצן הורוביץ: מה הפרוצדורה?
ניצן הורוביץ: הוא מכנס את הוועדה ומחליט במהלך הישיבה או שהוא מראש מטיל על מישהו להיות יושב ראש זמני?
צחי הנגבי: הפרוצדורה שהוא גיבש, הייתה שהוא לא צריך פיזית לבוא ולכנס.
צחי הנגבי: הוא למעשה זימן את מנהל הוועדה, שנמצא אתנו ואמר לו, איתן כבל ינהל את הישיבה.
צחי הנגבי: זה מה שהוא יעשה.
איילת שקד: מה עמדת יושב ראש הכנסת על התיקון ומי הציע אותו?
צחי הנגבי: אני הצעתי אותו.
איילת שקד: למה לתקן אותו?
צחי הנגבי: כי הסברתי שיש שלושה דברים, שלדעתי, כמי שמוביל את העניין, צריך לתקן.
צחי הנגבי: הסברתי שלכל הוועדות נתנו 30 יום מחלוף השבועיים.
צחי הנגבי: פה זרקו חודשיים, חודש, עד הפגרה ובסוף החלטנו על 45 יום.
צחי הנגבי: זה לא היה קוהרנטי לכלל הוועדות האחרות, לכן אני בעד לצמצם את זה לאותם 30 ימים.
איילת שקד: מה עמדתו של יושב ראש הכנסת?
צחי הנגבי: הייתי אצלו עכשיו, הוא לא הביע עמדה שוללת.
צחי הנגבי: הוא רצה שאסביר לו והסברתי לו בדיוק, כמוש הסברתי פה.
צחי הנגבי: הוא לא ידע על מה מדובר, לכן היה חשוב לי לפני הישיבה להסביר לו את המטרה.
צחי הנגבי: זה לא פוגע באף אחד, זה לא עוזר לאף אחד, ליושב ראש הכנסת יש את אותם 30 ימים כמו בכל הוועדות האחרות לאתר חלופה לכאן ולכאן.
דב ליפמן: היה פה דיון, התחלנו עם 60 יום והגענו להבנות ופשרה על ה-45.
דב ליפמן: אני לא רואה שום סיבה לשנות את זה.
דב ליפמן: קיימנו דיון והסכמנו.
צחי הנגבי: אתה מדבר על ועדת חוץ וביטחון, כי על כל הוועדות האחרות דברנו על 30 יום.
צחי הנגבי: אולי לא היית פה.
דב ליפמן: לא היה דיון על ה-30 יום.
<ארבל אסטרחן: בפועל זה 30.
<ארבל אסטרחן: זה 45, אבל היושב ראש יכול להפעיל את הסמכות שלו רק אחרי שעברו שבועיים, בעצם נותרו לו, להפעיל את הסמכות, אחרי שבועיים, עד 45 ימים.
<ארבל אסטרחן: בפועל זה 30 יום.
צחי הנגבי: גם פה, זה 30 יום, מהרגע שהכנסת תחליט על הסמכות.
שמעון סולומון: אני חושב שהנושא כל כך סבוך, הוועדה חשובה ודברים מבולבלים.
שמעון סולומון: לדעתי 45 יום הוא זמן שמאפשר מספיק זמן לדון לעומק ולמצוא פתרון.
שמעון סולומון: להיות חפוזים, להגיד 30 יום ואחר כך להאריך עוד קצת, ואני בטוח שתהיה הארכה.
צחי הנגבי: אתה מדבר על כלל הוועדות, או רק על הסיפור של חוץ וביטחון?
איתן כבל: יש בכלל אופציה להארכה?
מאיר שטרית: אז מה יהיה אז?
צחי הנגבי: ועדת הכנסת חייבת להתכנס ולקבל החלטה.
צחי הנגבי: היא יכולה לא לבצע את המלאכה המוטלת עליה על פי התקנון.
צחי הנגבי: זה לא דבר שבדרך כלל קורה.
באסל גטאס: היום זה יבוא לאישור המליאה?
צחי הנגבי: זה יבוא לאישור המליאה אחרי שהוועדה תאשר.
באסל גטאס: מה היה המצב לפני?
צחי הנגבי: לפני זה הייתה לאקונה בחוק.
צחי הנגבי: החוק לא אפשר את כינוס המליאה, מכיוון שהייתה תחושה שזה ייפתר.
צחי הנגבי: זה לא נפתר ואז היושב ראש יזם את התיקון.
איתן כבל: אני רוצה לבוא ממקום הפוך, לא רוצה להתערב בעניינים הקואליציוניים, אבל דווקא בעניין הזה אני רוצה לחזק אותך.
איתן כבל: אם הנחת העבודה היא שבתום ה-30 יום או ה-45 יום אמור לצאת עשן לבן, אז כדאי להקדים את העשן הלבן ל-30 יום.
אברהם מיכאלי: רציתי להציע 15 יום.
איתן כבל: לא רוצה להביא את זה לכדי הפרזה.
צחי הנגבי: אתה גם מסתכל רק על ועדת חוץ וביטחון, אני מנסה להסתכל על כך שהחלטנו 30 ימים על כל הוועדות, אז אני לא רוצה לקצר פה, כמו שאני לא רוצה להאריך.
איתן כבל: למה אדוני מקלקל לי?
איתן כבל: יכולתי להגיד, שיותר פשוט להעביר את כולם גם ל-45 יום.
איתן כבל: אבל ההפך, לקחתי את הטיעון שאומר, אם ההחלטה היא שלא יוצאים עד שיוצא עשן לבן, אז עדיף כמה שיותר מהר שיהיה העשן הלבן.
צחי הנגבי: אני מבין, אבל שוב, רציתי להסתכל על הראייה הכוללת.
איילת שקד: אפשר להביא לדיון בהנהלת הקואליציה?
צחי הנגבי: לא נקבל החלטה בנושא.
מאיר שטרית: יש לי הצעה, לנוכח העובדה שישנו בלבול בקואליציה, אני מציע שנעזוב, נשאיר את זה 45 יום.
צחי הנגבי: יש לי הסגה חשובה בכמה נושאים, אני מקבל את הבקשה שהנושא ישתהה.
צחי הנגבי: הנהלת הקואליציה תתכנס ונכנס את ועדת הכנסת באחד הימים הקרובים.
צחי הנגבי: אני רק מבקש להיות מוזמן להנהלת הקואליציה כשיהיה דיון, כדי להציג את ההסגה.
צחי הנגבי: אנחנו לא מביאים את התיקון היום, עד שהכול יגמר.
ירדנה מלר-הורביץ: אני מורידה את זה מסדר היום.
<שמואל לטקו: אז אין מחר דיון?
<ארבל אסטרחן: אי אפשר, כל עוד לא עבר תיקון התקנון.
צחי הנגבי: הנושא הבא הוא אישור הרכב הוועדה הציבורית לקביעת שכר ותשלומים אחרים לחברי הכנסת.
צחי הנגבי: הונחו ונשלחו קורות חיים של 3 מועמדים, זו הצעת יושב ראש הכנסת.
צחי הנגבי: יושב ראש הכנסת נטל על עצמו את המלאכה להציע לוועדה, למרות שלא נזכר בתהליך בתקנון, ועדת הכנסת בוחרת, אבל כך היה בעבר וכך גם במקרה הזה הוא עשה תהליך של התייעצות והביא בפנינו 3 מועמדים, אשר בעיני מאד ראויים.
צחי הנגבי: הוועדה הזו, לאחר שתבחר על ידי ועדת הכנסת, אמורה להיות, מה שקראנו בעבר ועדת גרונאו, אם אכן יאושרו האנשים, זו תהיה ועדת לוי.
צחי הנגבי: היא צריכה להיבחר במליאה, לאחר אישורה של הוועדה.
צחי הנגבי: אני פותח את הנושא לדיון.
מאיר שטרית: צריך לזכור, שהוועדה רק ממליצה, מי שמחליט בסופו של דבר זו ועדת הכנסת.
מאיר שטרית: הוועדה הציבורית ממליצה לוועדת הכנסת.
<ארבל אסטרחן: כמה מילים על ההרכב.
<ארבל אסטרחן: זה הליך שלא נעשה הרבה שנים בוועדה.
<ארבל אסטרחן: לפני כעשור, תוקן חוק הכנסת ונקבע אז, שוועדת הכנסת תוכל לקבל החלטות בענייני שכר ותשלומים לחברי הכנסת, רק לאחר קבלת המלצה של ועדה ציבורית.
<ארבל אסטרחן: בפועל היו הרבה ועדות ציבוריות גם לפני שתוקן החוק, אבל החוק הפך את זה לחובה.