GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יריב לוין: זה היה נושא אחר, חוק פרטי של כץ עצמו.
יריב לוין: זה סעיפים שפוצלו מחוק ההסדרים.
יריב לוין: הצעת חוק המאבק בתופעת השימוש בחומרים מסכנים, התשע"ג2013, (מ/783).
יריב לוין: זה חוק שנקרא "סמי הפיצוציות".
יריב לוין: <פניית יו"ר הכנסת בדבר הקדמת פתיחת ישיבת הכנסת ביום 15.10.2013 והוספת ישיבת כנסת ביום 16.10.2013.
יריב לוין: אני עובר מכאן לפנייה של יו"ר הכנסת בדבר הקדמת פתיחת ישיבת הכנסת ביום 15.10ץ2013 והוספת ישיבת כנסת ביום 16.10.2013.
יריב לוין: ירדנה את רוצה להציג?
<ירדנה מלר-הורוביץ: תודה.
<ירדנה מלר-הורוביץ: אנחנו נפתח את המושב השני של הכנסת ה-19 ביום שני, י' בחשוון, 14.10.
<ירדנה מלר-הורוביץ: זאת תהיה חשיבה חגיגית במעמד נשיא המדינה.
<ירדנה מלר-הורוביץ: אח"כ הגישו לנו כבר הצעת אי-אמון, אבל זה יום רגיל בהתאם לתקנון.
<ירדנה מלר-הורוביץ: ביום שלישי אנחנו מבקשים לציין במליאה 40 שנה למלחמת יום הכיפורים.
<ירדנה מלר-הורוביץ: באותו יום ייפתח יום הזיכרון לראש הממשלה רבין ז"ל, נר ליצחק, בבית הנשיא בחמש וחצי.
<ירדנה מלר-הורוביץ: ראש הממשלה מוזמן ויהיו עוד אנשים שמוזמנים לבית הנשיא, אז מבקש יו"ר הכנסת לפתוח את הישיבה ביום שלישי בשעה שלוש על-מנת שנוכל לציין את מלחמת יום הכיפורים.
<ירדנה מלר-הורוביץ: מי שאמור ללכת לבית הנשיא יוכל לעשות זאת.
יצחק הרצוג: מלחמת יום הכיפורים באיזה שעה?
<ירדנה מלר-הורוביץ: נתחיל עם נאומים בני דקה.
<ירדנה מלר-הורוביץ: ביום שני הנשיא ידבר, ראש הממשלה ידבר ולאחר מכן נתחיל עם הצעת אי-האמון.
יצחק הרצוג: מתי רבין?
<ירדנה מלר: ביום שלישי זה יהיה יום הכיפורים ומי שמוזמן לבית הנשיא.
<ירדנה מלר: לכן אנחנו מבקשים להקדים את הישיבה ל-15:00.
<ירדנה מלר: ביום רביעי, יום הזיכרון, כשעולים להר הרצל לקברו של רבין ז"ל, הישיבה תיפתח כרגיל ב-11:00.
<ירדנה מלר: ב-13:30 תסתיים הישיבה.
<ירדנה מלר: נעלה להר הרצל ויקיימו את האזכרה.
<ירדנה מלר: הבקשה הנוספת היא ישיבה נוספת בשעה 17:00 אחר-הצהריים.
<ירדנה מלר: אני עוד לא יודעת מה יהיה.
יצחק הרצוג: 40 שנה ליום כיפור זאת הצעה לסדר?
<ירדנה מלר-הורוביץ: זה ציון.
<ירדנה מלר-הורוביץ: ידבר ראש הכנסת, ראש הממשלה, ראש האופוזיציה.
אברהם מיכאלי: למה צריך לאשר את זה באופן ספציפי כי הרי אנחנו ממילא נמצאים במליאה מהבוקר.
<ירדנה מלר: לאחר שסגרנו את הישיבה הרגילה ב-13:30, כדי לפתוח ישיבה נוספת, צריך את אישור ועדת הכנסת.
<ירדנה מלר: כמו גם להקדים את שעת הישיבה ביום שלישי ב-15:00.
יריב לוין: מי בעד לאשר את בקשת יו"ר הכנסת?
יריב לוין: <בקשה למתן פטור מחובת הנחה לקריאה הטרומית להצעת חוק הכנסת, מספר הסגנים ליו"ר הכנסת בתקופת כהונתה של הכנסת ה-19, התשע"ג-2013, פ1514/19>
יריב לוין: אני עובר לנושא שהוסף לסדר היום ברגע האחרון אך בהסכמת כולם והוא בקשה למתן פטור מחובת הנחה לקריאה הטרומית להצעת חוק הכנסת, מספר הסגנים ליו"ר הכנסת בתקופת כהונתה של הכנסת ה-19, תשע"ג-2013, פ1514/19, על-פי בקשתו של חבר הכנסת משה גפני, יו"ר ועדת המדע והטכנולוגיה.
יריב לוין: זאת הצעה שעניינה הוספת הסגן העשירי על-פי הרצון והסיכומים.
אברהם מיכאלי: יש מפלגה שלא קיבלה משהו לקראת סוף המושב?
יצחק הרצוג: כן, שתי מפלגות לפחות.
אברהם מיכאלי: ש"ס לא קיבלו כלום.
יריב לוין: ש"ס קיבלו את הרב הראשי.
יריב לוין: זה לא כל-כך מעט.
יריב לוין: חבר הכנסת מיכאלי, הדבר הכי גדול שאפשר לקבל כאן זה את החוקים שאתה מונע, לא את אלה שאתה מעביר.
יריב לוין: אתם יצאתם פה עם מלוא תאוותכם בידכם בעניין הזה.
יריב לוין: היתה בקשה של 3 סיעות, שהן סיעות יהדות התורה, מר"צ והתנועה, שיש להם 7 ושתי סיעות עם 6 מנדטים, שבגלל מבנה נשיאות הכנסת הנוכחי נוצר מצב שהן לא מיוצגות בנשיאות הכנסת ואין להם סגן יו"ר מטעמם.
יריב לוין: היתה בקשה שלהן, באופן חריג בהוראת שעה, להוסיף סגן עשירי שיתחלק ביניהן כדי שיהיה מצב שיהיה ייצוג לכלל הסיעות בתוך נשיאות הכנסת.
יריב לוין: זאת בקשה של סיעות האופוזיציה שמצאנו לנכון להיענות לה ולנסות להעביר את המהלך הזה על דעתו של יו"ר הכנסת.
יריב לוין: אני חושב שאם כולם מסכימים לפחות ננסה להעביר את העניין בקריאה הטרומית ולהתקדם איתו.
אברהם מיכאלי: טוב, אנחנו פותחים את הישיבה מחדש, המשך הישיבה מהבוקר.
אברהם מיכאלי: באמת על סדר היום תיקון ההחלטה מהבוקר למנות ממלא מקום ליושב ראש הכנסת בעת היעדרו מן הארץ.
אברהם מיכאלי: לאור הנסיבות, שהתברר לנו שחבר הכנסת יצחק וקנין, אני מבין, לא יהיה בארץ באותה תקופה.
אברהם מיכאלי: אני מבין שמומלץ כעת למנות את סגנית יושב ראש הכנסת, חברת הכנסת גילה גמליאל, להיות ממלאת מקום ליושב ראש הכנסת בתקופת היעדרותו, בתאריכים: ב' בחשוון, 6 לאוקטובר 2013, עד ו' בחשוון, 10 לאוקטובר 2013.
אברהם מיכאלי: אני מבין שזה בהסכמתה והכול בסדר.
<אתי בן יוסף: כן.
<אתי בן יוסף: מזכירות הכנסת בדקה איתה, וזה בסדר.
אברהם מיכאלי: חבר הכנסת אורי מקלב, אנחנו מחליפים את ממלא המקום.
אברהם מיכאלי: הצבעה בעד תיקון ההחלטה הקודמת: מינוי חברת הכנסת גילה גמליאל כממלאת מקומו של יושב ראש הכנסת בעת היעדרו מן הארץ, וזאת במקום מינויו של חבר הכנסת יצחק וקנין כממלא מקום יושב ראש הכנסת בעת היעדרו מן הארץ – 2 נגד – אין נמנעים – אין התיקון נתקבל.
אברהם מיכאלי: אנחנו בפה אחד מסכימים – אין התנגדות ואין נמנעים.
אברהם מיכאלי: אנחנו נאחל לה הצלחה, לחברת הכנסת גילה גמליאל, בשבוע הזה שהיא תהיה.
אברהם מיכאלי: הנני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכנסת.
אברהם מיכאלי: היום כ"ו בתשרי תשע"ד, בלעז – ה-30 בספטמבר 2013.
אברהם מיכאלי: על סדר היום: בקשת יושב ראש הכנסת, אני מבין, לצאת לחוץ לארץ, ובחירת ממלא מקום בתקופת היעדרותו מן הארץ.
אברהם מיכאלי: אז הונחה בפנינו בקשה, ליושב ראש הוועדה: "הנני מתכבד להודיעך כי יושב ראש הכנסת, חבר הכנסת יולי יואל אדלשטיין עתיד לצאת את גבולות המדינה ביום ראשון, ב' בחשוון תשע"ד, ה-6 באוקטובר 2013, ולשוב ארצה ביום חמישי, ו' בחשוון תשע"ד, ה-10 באוקטובר 2013.
אברהם מיכאלי: ועל פי חוק יסוד הכנסת הוא מבקש למלא ממלא מקום במקומו, ואנחנו כינסנו את הישיבה לצורך זה.
<ירדנה מלר הורוביץ: כן, זו נסיעה לביקור רשמי בפרלמנט האיטלקי.
אברהם מיכאלי: שיהיה לו בהצלחה.
אורי מקלב: כמה שאלות.
אורי מקלב: בוקר טוב, קודם כל.
אורי מקלב: קודם, כל, הבנות – מילוי המקום הזה הוא רק לנסיעה הזו?
אברהם מיכאלי: להיעדרות הזאת בלבד.
<ירדנה מלר הורוביץ: תמיד זה פר תקופה.
<ירדנה מלר הורוביץ: אין - - -
אברהם מיכאלי: פר נסיעה.
אורי מקלב: אז למה אנחנו באמת לא קובעים ממלא מקום קבוע?
אורי מקלב: אני חושב שבקדנציה הקודמת היה איזה ממלא מקום ליושב ראש, היה ממלא מקום קבוע.
<ירדנה מלר הורוביץ: לא, אין דבר כזה.
אורי מקלב: חבר הכנסת יצחק וקנין לא היה ממלא מקום - - -
<ירדנה מלר הורוביץ: ממש לא.
אברהם מיכאלי: לא, הוא היה ממונה כל פעם.
<ירדנה מלר הורוביץ: כל פעם.
<ירדנה מלר הורוביץ: גם התקנון – בעת היעדרו, יפנה לוועדת הכנסת, וצריך - - -.
<ירדנה מלר הורוביץ: זה גם נכון, כי הוא מדווח על יציאתו, ואז קובעים - - -
אורי מקלב: אין תואר כזה – ממלא מקום היושב ראש?
אברהם מיכאלי: זה מכבד את הכנסת שיושב ראש הכנסת אומר: רבותיי, אני יוצא ליומיים - - -.
אברהם מיכאלי: תדעו שאני, אל תחפשו אותי, אני לא פה.
<ירדנה מלר הורוביץ: הוא מדווח על נסיעה, אתם ממנים לו ממלא מקום.
<אתי בן יוסף: אולי אפשר - - -
אברהם מיכאלי: דיברנו בזמנו עם עורכת הדין ארבל אסטרחן על זה, האם חושבים לשנות תקנון, שמידי תקופה למנות.
אברהם מיכאלי: אבל, לדעתי, זה נותן גם לוועדה את הכבוד הראוי לה וגם לכנסת את הכבוד הראוי לה, שיושב ראש הכנסת נעדר.
אברהם מיכאלי: שלא יחפשו את יושב ראש הכנסת ולא ידעו.
אברהם מיכאלי: כמו שראש הממשלה יוצא מהמדינה, ראש הממשלה מודיע וממנה ממלא מקום.
<ירדנה מלר הורוביץ: גם שרים.
<אתי בן יוסף: ויש כמה סגנים, שכל אחד, יגוונו.
אורי מקלב: - - - בעניין הזה כמו כל שר.
אורי מקלב: כל שר שנוסע הוא גם - - -
אורי מקלב: אני חושב שיש ממלא מקום לשר הביטחון בהיעדרו מהארץ.
אורי מקלב: אני - - - ממלא מקום קבוע.
אברהם מיכאלי: כל שר שיוצא מדווח לממשלה, קודם כל.
אורי מקלב: מדווח לממשלה.
אורי מקלב: אבל יש ממלא מקום - - -
<ירדנה מלר הורוביץ: גם לכנסת.
אברהם מיכאלי: לכנסת גם?
<ירדנה מלר הורוביץ: בטח.
<אתי בן יוסף: כן, הוא מודיע לכנסת.
אורי מקלב: מודיעים לכנסת אבל למזכירות, לא לכנסת.
<נאזם באדר: אין לו ממלא מקום קבוע.
<ירדנה מלר הורוביץ: לא, - - -
אורי מקלב: למזכירות - - -
אברהם מיכאלי: בסדר, אז יודעים.
אברהם מיכאלי: יש מעקב.
<נאזם באדר: אין ממלא מקום קבוע גם לשר הביטחון.
אורי מקלב: לשר הביטחון אין ממלא מקום - - -
<נאזם באדר: לא.
<ירדנה מלר הורוביץ: אין דבר כזה.
אברהם מיכאלי: מי מבוקש הפעם למנות אותו?
<אתי בן יוסף: חבר הכנסת יצחק וקנין.
<ירדנה מלר הורוביץ: יושב ראש הכנסת ממליץ בפני ועדת הכנסת שאת מקומו ימלא סגן יושב ראש הכנסת, חבר הכנסת יצחק וקנין.
אורי מקלב: אני רוצה לציין לטובה: אני מבין שזו הנסיעה הראשונה שלו.
אברהם מיכאלי: השנייה.
אורי מקלב: השנייה, כבר.
אברהם מיכאלי: לפחות שאני יודע.
<אתי בן יוסף: הקודמת הייתה ב-3 בספטמבר.
אברהם מיכאלי: היינו פה בישיבת ועדה מיוחדת כזאת לפני חודש בערך?
אברהם מיכאלי: אני זוכר?
<אתי בן יוסף: אני אגיד לך בדיוק: הייתה ב-1 בספטמבר.
אברהם מיכאלי: נכון, ב-1 בספטמבר היינו פה.
<אתי בן יוסף: הוא נסע גם לשלושה ימים.
אברהם מיכאלי: אז מונתה חברת הכנסת גילה גמליאל.
אורי מקלב: אני רוצה לציין באמת שהוא לא נוסע רבות.
<אתי בן יוסף: נכון.
אורי מקלב: לא שאנחנו לא מודדים את הנסיעות האלה.
אורי מקלב: אבל, סך הכול, זה - - -
אברהם מיכאלי: אני עכשיו מזמין אותו לכמה נסיעות רשמיות איתי.
אברהם מיכאלי: אם הוא יבוא איתי אני אשמח.
<ירדנה מלר הורוביץ: הוא ייסע לקפריסין, גם אורח של הפרלמנט הקפריסאי.
אורי מקלב: כן, אבל הוא רוצה להזמין אותו לרוסיה, לגרוזיה – למקומות כאלה - - - מה להגיד - - -
אברהם מיכאלי: תשמע, איפה שיש לו גם השפעה.
אורי מקלב: יש לו גם השפעה.
אברהם מיכאלי: הוא שם נחשב לאוטוריטה, לא סתם.
אברהם מיכאלי: טוב, אנחנו מאחלים לו נסיעה טובה - -
אורי מקלב: והצלחה.
אברהם מיכאלי: - - והצלחה, ושיחזור בשלום אלינו.
אברהם מיכאלי: ואנחנו בוודאי מודיעים לו, לממלא מקומו, שיידע שהוא עוזב.
אברהם מיכאלי: הוא יודע מזה, נכון?
<ירדנה מלר הורוביץ: - - - יש לו - - - ואנחנו מודיעים.
<אתי בן יוסף: בוודאי.
<אתי בן יוסף: כבר הכנו - - - המכתב.
אברהם מיכאלי: טוב, אז הכינונו מכתב, ולכן אנחנו מברכים את יושב ראש הכנסת שיוצא לדרכו ושיחזור בשלום אלינו.
<ירדנה מלר הורוביץ: אמן.
אברהם מיכאלי: נצביע, מי בעד?
אברהם מיכאלי: הצבעה בעד מינוי חבר הכנסת יצחק וקנין כממלא מקומו של יושב ראש הכנסת בעת היעדרו מן הארץ – 2 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה נתקבלה.
אברהם מיכאלי: פה אחד – אין נגד ואין נמנעים.
אברהם מיכאלי: ואנחנו בכך מסיימים, סוגרים את הישיבה.
צחי הנגבי: אנחנו מברכים את כל חברי הכנסת, את כל עוזרי הח"כים, את כל נציגי הסיעות ואת כל האורחים של הוועדה בברכת חורף טוב, פורה, מרענן וסוער, שלא יהיה לנו משעמם.
צחי הנגבי: יש לנו פריימריס במפלגת העבודה, אנחנו מאחלים לבוז'י הרצוג קרב מהנה.
רוברט אילטוב: בשורות טובות.
צחי הנגבי: לא נקבע עמדה לעניין התוצאות.
יצחק הרצוג: למרות שאתם מחבקים אותי, אתם גורמים לי נזק.
צחי הנגבי: עד סדר-היום כמה וכמה נושאים, לא דרמטיים.
צחי הנגבי: הראשון בהם הוא נושא קביעת מסגרת הדיון להצעות האי-אמון.
צחי הנגבי: מזכירת הכנסת הביאה בפנינו את הצעתה.
צחי הנגבי: היא תסביר אותה.
צחי הנגבי: היא לא חורגת ממה שהיה בעבר.
<ירדנה מלר-הורביץ: לפי הוראות התקנון, כשיש בפתיחת המושב הודעת ראש הממשלה ולאחר מכן הצעות אי-אמון, יתקיים דיון משולב, דיון סיעתי.
<ירדנה מלר-הורביץ: ועדת הכנסת מתבקשת לקבוע את מסגרת הדיון.
<ירדנה מלר-הורביץ: אני רוצה לדווח שסיעת קדימה משכה את הצעת האי-אמון, אז נותרו רק שבע הצעות.
<ירדנה מלר-הורביץ: ההצעה היא שלכל מנמק יהיו 10 דקות.
דוד רותם: מי מייצג את קדימה?
דוד רותם: למה הם משכו את הצעת האי-אמון שלהם?
<ירדנה מלר-הורביץ: אני מניחה שזה עניין של מכסות.
<ירדנה מלר-הורביץ: ההצעה היא כפי שהיה בעבר, 10 דקות למנמק אי-אמון, ובדיון המשולב ארבע דקות לכל נואם.
<ירדנה מלר-הורביץ: זה להחלטתכם.
<ירדנה מלר-הורביץ: מה שתחליטו אנחנו נקבל.
יצחק הרצוג: אני חושבת שמסגרת הזמנים די דומה לאי-אמון.
<ירדנה מלר-הורביץ: זה דיון משולב בהודעת ראש הממשלה והצעות אי-אמון.
יצחק הרצוג: ארבע דקות זה בסדר.
<ירדנה מלר-הורביץ: אם כך, 10 דקות למציע וארבע דקות לכל נואם בסיעה.
יצחק הרצוג: מתי זה יסתיים?
<ירדנה מלר-הורביץ: הדיון יתחיל היום בכך שיושב-ראש הכנסת יישא דברים.
<ירדנה מלר-הורביץ: לאחריו נשיא המדינה, שישב לצדו.
<ירדנה מלר-הורביץ: ראש הממשלה ימסור את הודעתו, ולאחר מכן ראש האופוזיציה זכאית לדבר, והיא אכן תמלא את זכותה.
<ירדנה מלר-הורביץ: תהיה הפסקה ליציאת הנשיא, ולאחר מכן נחדש את הדיון עם הצעות האי-אמון.
<ירדנה מלר-הורביץ: אתם תנמקו את הצעות האי-אמון, ואז יתחיל הדיון המשולב.
<ירדנה מלר-הורביץ: אני מניחה שמדובר בערך בשעתיים ורבע לדיון המשולב.
צחי הנגבי: מי בעד ההצעה, כפי שהוצגה?
צחי הנגבי: נמנעים – אין ההצעה התקבלה פה אחד.
צחי הנגבי: יש לפנינו הצעת חוק מוכרת לכם, הצעת חוק הכנסת (מספר הסגנים ליושב-ראש הכנסת).
צחי הנגבי: היא עברה כבר בקריאה הראשונה, והיא מובאת חזרה לקריאה שנייה ושלישית.
צחי הנגבי: אקרא את הנוסח: על אף הוראות סעיף 10 לחוק הכנסת התשנ"ד-1994, בתקופת כהונתה של הכנסת ה-19 מספר הסגנים ליושב-ראש הכנסת לא יעלה על עשרה.
צחי הנגבי: בבקשה, ארבל.
<ארבל אסטרחן: אסביר בקצרה.
<ארבל אסטרחן: הנוסח שמונח בפניכם – הוצע להכין את אותו נוסח לקריאה שנייה ושלישית כמו הנוסח שאושר לקריאה ראשונה.
<ארבל אסטרחן: מדובר על מספר הסגנים ליו"ר הכנסת.
<ארבל אסטרחן: היום לפי חוק הכנסת יהיו ליו"ר הכנסת לא יותר משבעה סגנים, ובהתאם לתיקון שנעשה בכנסת הקודמת, ועדת הכנסת ברוב של שלושה רבעים מחבריה יכולה לקבוע שמספר הסגנים לא יעלה על תשעה.
<ארבל אסטרחן: זה תיקון שנעשה אחרי שבכנסות הקודמות חשבו ששבעה זה לא מספיק ועשו הוראת שעה גם בכנסת הקודמת, גם בזו שלפניה, להגדיל את המספר.
<ארבל אסטרחן: ואז אמרו שיאפשרו לוועדת הכנסת ברוב מיוחד להגדיל.
<ארבל אסטרחן: אכן כך נעשה בכנסת הנוכחית, וועדת הכנסת החליטה להגדיל את מספר הסגנים לתשעה.
<ארבל אסטרחן: לפי הצעת החוק שהגישו חברי כנסת מסיעות רבות מתברר שהמספר הזה אינו מספיק, רוצים להגדיל.
<ארבל אסטרחן: שוב מוצע לעשות את זה כהוראת שעה לכנסת הנוכחית בלבד, לקבוע שמספר הסגנים לא יעלה על עשרה, ולא על תשעה כפי שכתוב היום.
<ארבל אסטרחן: אני חוזרת על מה שאמרתי גם בישיבה הקודמת, שאם הכנסת סבורה שהמספר של שבעה או תשעה, כפי שקבוע בחוק, לא מספיק, אפשר גם לעשות הוראת קבע.
<ארבל אסטרחן: יש הוראת שעה כל פעם, אבל הנוסח שעבר קריאה ראשונה ומה שמוצע כעת, לפי הבנתי, זה שוב לעשות הוראת שעה לכנסת הנוכחית בלבד, שתאפשר הוספת סגן אחד נוסף.
יצחק הרצוג: צריך לומר שזה נובע מריבוי סיעות בכנסת.
יצחק הרצוג: זה היה תהליך ארוך מאוד, שגיבש אותו גם יו"ר הכנסת מטעם הסיעות.
יצחק הרצוג: זה העלה בעיות קשות מאוד שהתעוררו בגלל מבנה הכנסת.
יפעת קריב: אולי נעלה את אחוז החסימה.
יצחק הרצוג: יש בכנסת הזאת קבוצת מפלגות עם שישה או שבעה מנדטים.
דוד רותם: לכן אנחנו נעלה את אחוז החסימה ולא יהיו יותר סיעות כאלה.
יצחק הרצוג: זה לא יפתור את הבעיה בכלל.
צחי הנגבי: אפשר להעלות את אחוז החסימה באופן רטרואקטיבי?
צחי הנגבי: מי בעד הצעת החוק?
צחי הנגבי: נמנעים – אין תודה.
צחי הנגבי: הנושא האחרון על סדר-היום הוא בקשת הממשלה שאנחנו נחליט על הקדמת הדיון בהצעת חוק הליכי תכנון ובנייה להאצת הבנייה למגורים (הוראת שעה).
צחי הנגבי: נבקש מנציגת הלשכה המשפטית של משרד הפנים להסביר את הבקשה, בבקשה.
<אפרת ברנד: חוק הליכי תכנון ובנייה להאצת הבנייה למגורים אושר באוגוסט 2011 כהוראת שעה למשך 18 חודשים, ותפקידו היה לקבוע ועדות ייעודיות לצורך אישור תוכניות למגורים ולקצר את הליכי התכנון לצורך אישור תוכניות כאמור.
<אפרת ברנד: בפברואר 2013, אם תום 18 החודשים, האריכו שר הפנים וראש הממשלה את תוקפו של החוק בשמונה חודשים נוספים.
<אפרת ברנד: התקופה הזאת הסתיימה ב-11 באוקטובר 2013, ולכן למעשה נכון להיום לא ניתן עוד להחליט על הפקדתן של תוכניות חדשות מכוח החוק.
<אפרת ברנד: החוק הזה הוא כלי עזר מאוד משמעותי, וכך גם מורים הנתונים, אם תרצו אני מוכנה להציג לכם, לאישור תוכניות למגורים.
<אפרת ברנד: לכן אנחנו מבקשים להביא אותו לקריאה ראשונה כבר היום.
<אפרת ברנד: אנחנו מבקשים לקצר את תקופת ההנחה.
<אפרת ברנד: החוק הובא אתמול בפני הממשלה, היא הסמיכה את ועדת השרים לאשר על דעת הממשלה את הנוסח הסופי של החוק, והיא גם ביקשה מוועדת הכנסת לקצר את תקופת ההנחה.
<אפרת ברנד: לשם כך אנחנו כאן.
אברהם מיכאלי: במה הנוסח הזה שונה מהנוסח הקודם, של הקדנציה הקודמת?
<אפרת ברנד: החוק הזה עושה כמה דברים.
<אפרת ברנד: ראשית, הוא מאריך את הוראת השעה ל-48 חודשים מיום תחילתו.
<אפרת ברנד: כלומר, הוא עודכן בראשית ל-18 חודשים, וכרגע הוא רק ל-48, שזה בערך עוד שנתיים מהיום, עד אוגוסט 2015.
<אפרת ברנד: בנוסף הוא מגדיל את תחולתו גם לגבי ייצוג התוכניות שיוכלו להתעשר מכוחו.
<אפרת ברנד: אם בעבר יכלו להתעשר רק תוכניות שעיקרן מקרקעי ישראל, זאת אומרת תוכניות שהן 80% מקרקעי ישראל ולמעלה מכך, היום יוכלו להתעשר במסגרת החוק גם תוכניות ש-40% בלבד הם מקרקעי ישראל.
<אפרת ברנד: שוני נוסף מהותי בחוק הוא שבעבר תוכנית וד"לית יכלה להיות מוגשת רק על-ידי גופים ציבוריים, והתיקון המוצע מבקש לאפשר גם לבעלי קרקע פרטיים להגיש את התוכנית, בהתקיים כל מיני תנאים, ש-80% מבעלי הקרקע הפרטית נתנו את הסכמתם ושמנהל מקרקעי ישראל נתנה את הסכמתה.
<אפרת ברנד: בנוסף יש כל מיני תיקונים טכניים שהם לקחים מיישום החוק, הארכת תקופת המועדים.
<אפרת ברנד: אלה שינויים שהם טכניים בעיקרם, הם יותר לקחים.
<אפרת ברנד: אבל אלה למעשה שני השינויים המהותיים.
צחי הנגבי: האם מישהו רוצה להתנגד או לנמק התנגדות?
יצחק הרצוג: אני אצביע נגד, כי אני נגד העובדה שהממשלה מביאה את הכול מהר וחפוז בלי שיקול דעת.
יצחק הרצוג: אבל החוק עצמו ראוי לדיון.
צחי הנגבי: אז אתה יכול להימנע.
צחי הנגבי: הערתך היא כלפיי, היא לא כלפי הממשלה.
צחי הנגבי: אני אשתדל בעתיד לאפשר את הזמן לחברים להתבלט.
צחי הנגבי: סיימנו להיום.
צחי הנגבי: ניפגש מחר.
צחי הנגבי: תודה לכם.
צחי הנגבי: על סדר היום בקשה שהגיעה אלינו ממנכ"ל הכנסת.
צחי הנגבי: לפני שהוא יציג אותה, ביקשתי מארבל או איל להציג בפנינו את הרקע לסיפור דירת השרד של יושב-ראש הכנסת.
<ארבל אסטרחן: לפי החלטת שכר חברי הכנסת, יושב-ראש הכנסת זכאי לדירת שרד.
<ארבל אסטרחן: ההחלטה עברה גלגולים שונים במשך השנים.
יעקב ליצמן: מה ההגדרה של שרד?
<ארבל אסטרחן: מיד אגיע לזה, זה מוקד הדיון - מה התוכן של זה.
<ארבל אסטרחן: כבר בשנת 1976 קבעה ועדת הכנסת שיושב-ראש הכנסת שמקום מגוריו הקבוע אינו בירושלים זכאי לדירת שרד, אחר כך הושמטה ההתייחסות למי שמקום מגוריו אינו בירושלים.
<ארבל אסטרחן: זה עבר כמה גלגולים.
<ארבל אסטרחן: הגלגול האחרון נקבע בשנת 2000, ואז קבעה ועדת הכנסת את הסעיף שקיים עד היום, ואקרא אותו כי הוא מוקד הדיון.
<ארבל אסטרחן: "(א) יושב-ראש הכנסת זכאי לדירת שרד בירושלים.
<ארבל אסטרחן: (ב) יושב-ראש הכנסת שדירתו הפרטית באזור ירושלים משמשת גם כדירת שרד, זכאי למימון על-ידי הכנסת של הוצאות ההחזקה והניהול של הדירה, לרבות אמצעי מיגון כפי שיקבעו שירותי הביטחון (להלן - הוצאות), בסכום שלא יעלה על הסכום שהיה מוצא בידי הכנסת למימון הוצאות דירת השרד לפי סעיף קטן (א).
<ארבל אסטרחן: "
יעקב ליצמן: כולל שיפוצים.
<ארבל אסטרחן: זה מוקד הדיון.
<ארבל אסטרחן: הסעיף הזה, כמו שהקראתי - זכאי למימון של הכנסת להוצאות החזקה וניהול - מחייב איזושהי הסדרה והשלמה, כי לא כל כך ברור מתוכו מה זה הוצאות אחזקה וניהול.
<ארבל אסטרחן: כמו שנאמר פה: האם זה שיפוצים?
<ארבל אסטרחן: האם זה חשבונות?
<ארבל אסטרחן: האם זה ארנונה?
<ארבל אסטרחן: האם זה תיקונים, רהיטים, מכשירי חשמל?
<ארבל אסטרחן: לא כתוב, לא קבעה ועדת הכנסת.
<ארבל אסטרחן: היא קבעה את הסעיף כמו שהוא.
<ארבל אסטרחן: כשנקבע הסעיף נאמר שמינהל הכנסת יעשה לו השלמות.
<ארבל אסטרחן: ואכן, גורמי המינהל קבעו נהלים בעניין הזה, כי היו לנו יושבי-ראש כנסת שמקום מגוריהם בירושלים.
<ארבל אסטרחן: היה נוהל אחד שנקבע מיד בשנת 2000, אחרי שהתקבל אותו סעיף, ובשנת 2007 הוחלף הנוהל.
<ארבל אסטרחן: מה שקרה מאז הוא שבחודש מאי 2010, במסגרת דוח מבקר המדינה השנתי היה פרק על מינהל הכנסת ואחד הנושאים באותו פרק עסק בדירת השרד של יושב-ראש הכנסת – אתם אולי זוכרים, זה פורסם אז בהרחבה.
<ארבל אסטרחן: מהדוח עלה שמבקר המדינה ראה בעייתיות בעצם החזקת דירת השרד ובכל הנושא של הנוהל ושל דרך ההחזקה ותוכן ההוצאות.
<ארבל אסטרחן: אקרא קטע קטן מתוך הדוח שלו.
<ארבל אסטרחן: הוא אמר כך: "הצורך להשתתף במימון הוצאות שונות הכרוכות בהתאמת דירה פרטית של נבחרי ציבור לדירת שרד רשמית, יוצר כיום מצב בלתי רצוי של עירוב בין הפרטי לבין הציבורי ועלול לפגום, חלילה, במעמד הציבורי הרם של הכנסת ושל העומדים בראשה.
<ארבל אסטרחן: יצירת אפשרות כזו מצריכה, מעצם טבעה, קביעת אמות מידה ברורות בדבר ההוצאות המדויקות המותרות במימון, יצירת חיץ בין הרכוש הפרטי לבין הרכוש הציבורי ויצירת מנגנון מתאים של אישורים ושל פיקוח ובקרה נאותים.
<ארבל אסטרחן: ממצאיו של פרק זה מלמדים על ליקויים, הן בתשתית הנורמטיבית שנקבעה בכנסת בעניין התאמת דירות פרטיות של יושבי-ראש הכנסת לשימוש כדירת שרד, והן בסדרי הטיפול של המינהל בכנסת בנושא זה, הלכה למעשה.
<ארבל אסטרחן: ביקורת זו מחייבת, אפוא, לקיים בחינה של כל הליכי ההסדרה, הטיפול והאישור הנהוגים ותיקונם כנדרש.
<ארבל אסטרחן: אשר על כן, החליט מבקר המדינה להעביר דוח זה לוועדת הכנסת" – זה מה שאנחנו עושים כעת – "ולהמליץ בפניה לבחון את מכלול השיקולים הנוגעים להחלטות בנושא זכאותם של יושבי-ראש הכנסת לדירות שרד.
<ארבל אסטרחן: יש בעבודות שיפוץ בדירות הפרטיות, והתאמתם ל"דירות שרד", כדי להביא להשבחת הדירות הפרטיות מכספי המדינה ובכך ליצור חשש של "לזות שפתיים" ופגיעה, גם אם ללא בסיס, בתדמית הכנסת ונבחריה הבכירים.
<ארבל אסטרחן: מכל מקום, האזרח רשאי לדעת לאן מופנה תקציב המדינה והאם שליחיו, נבחרי העם, בדמוקרטיה, בדקו, כדבעי גם את נושאי החיסכון בהוצאות.
<ארבל אסטרחן: " זה מה שאמר המבקר בשנת 2010.
<ארבל אסטרחן: מאז זה לא הובא לוועדת הכנסת.
<ארבל אסטרחן: זה לא הובא בגלל שיושב-ראש הכנסת שכיהן אז, שהיה ריבלין, אכן גר בירושלים אבל בפועל, בעקבות הדוח הזה, הוא לא עשה שימוש בדירתו כדירת שרד.
<ארבל אסטרחן: זאת אומרת, הוא לא ביקש, ככל שהבנתי.
<איל ינון: למעט שירותי ניקיון הוא לא ביקש לראות בדירה שלו דירת שרד.
<ארבל אסטרחן: הוא אמר: אני לא משתמש בזה, אני לא צריך - - -
אורי מקלב: השאלה לא נדרשה.
<ארבל אסטרחן: נכון, זה לא הובא.
<ארבל אסטרחן: זה הועבר פורמלית לוועדת הכנסת, אבל הנושא לא נדון.
<ארבל אסטרחן: הדבר הזה נשאר פתוח.
אורי מקלב: אם היום היה יושב-ראש מחוץ לירושלים והיה צריך לדירת שרד, יכול להיות הכנסת לא היתה נדרשת לסוגיה
<ארבל אסטרחן: עכשיו יש יושב-ראש כנסת שגר באזור ירושלים והנושא כן התעורר, ולאור הדברים שתיארתי והדברים שאמר מבקר המדינה מונח בפניכם נוהל שמנכ"ל הכנסת מציע לאחזקת דירת השרד והוא מבקש את אישור הוועדה.
<ארבל אסטרחן: כדאי יהיה להקריא את הנוהל.
<ארבל אסטרחן: המנכ"ל יציג אותו.
צחי הנגבי: המנכ"ל, בבקשה.
<רונן פלוט: בוקר טוב לכולם.
<רונן פלוט: יושב-ראש הכנסת הנוכחי נכנס לתפקיד לפני כשמונה חודשים ואחריו אני נכנסתי.
<רונן פלוט: התחלנו לבדוק מה מגיע, האם יש איזשהו נוהל, כי אנחנו רוצים לפעול על-פי הנוהל הקיים, ואז שמנו לב שמאז 2010 אין שום נוהל ואי אפשר לפעול.
<רונן פלוט: ואז אמרנו שכל עוד לא יהיה נוהל שמאושר על-ידי ועדת הכנסת לא נעשה שום צעד.
<רונן פלוט: לפני פגרת הכנסת העברתי ליושב-הוועדה חומר וביקשתי ממנו לזמן את הישיבה על מנת להביא את החומר לישיבה.
<רונן פלוט: עשיתי עוד דבר אחד - פניתי למבקר המדינה ואמרתי לו: לאחר מספר ביקורים שעשית כאן ולאחר דוחות זה, פחות או יותר, מה שאנחנו מציעים כנוהל החדש.
<רונן פלוט: אני מבקש ממך, לפני שאתה בא לבדוק אותנו, תראה את הנוהל עוד לפני שמחליטים, ואם יש לך מה להעיר - תעיר.
<רונן פלוט: קיבלנו מכתב – אני חושב שיש לכם אותו – שבו הוא מברך על החיסכון שאנחנו עושים והוא מבקש שניצמד כולנו לדוח של 2010.
יעקב ליצמן: לא קיבלנו את המכתב.
<רונן פלוט: הוא כאן.
<רונן פלוט: אם אפשר, נא לצלם ולהעביר לחברים.
יעקב ליצמן: יש בעיה בזה שפנית אליו.
יעקב ליצמן: אתה לא יכול לפנות אליו לאשר לך.
<רונן פלוט: אפשר.
<רונן פלוט: דיברתי אתו והוא אמר לי - - -
יעקב ליצמן: יש הפרדת - - -
<רונן פלוט: יש מצב שאני יכול לפנות לפני המעשה, כדי שבתוך המעשה לא נעשה טעויות שלא צריך לעשות אותן.
<רונן פלוט: הוא לא התייחס לגופו של הנוהל, הוא רק אמר שמכיוון שהוא רואה שהורדנו הרבה מאוד דברים, הוא מבקש שאת כל מה שיש נביא לוועדת הכנסת.
<רונן פלוט: חברים, אני רוצה שיהיה ברור - בנוהל החדש שעשינו עשינו את הכול כדי שבשום פנים ואופן לא נשדרג את הדירה של היושב-ראש.
<רונן פלוט: זאת אומרת, אין דבר שיהיה קבוע, שברגע שהוא יעזוב את התפקיד משהו יישאר אצלו.
<רונן פלוט: למשל, לא דובר שם על החלפת כל הרצפה בפרקט, שאז זה יישאר אצלו להרבה מאוד שנים.
יעקב ליצמן: אדוני, אתה יודע שכל שר - - -
צחי הנגבי: אנחנו נעשה את זה באופן מסודר.
צחי הנגבי: אתה יכול לרשום לעצמך את ההערות, ונאפשר למנכ"ל לסיים.
<רונן פלוט: כל מה שעשינו בנוהל החדש, מכיוון שיושב-הראש, מטבע הדברים, פוגש הרבה מאוד אנשים גם אצלו בבית.
<רונן פלוט: כשהוא נוסע לחוץ לארץ הוא מתארח גם בדירה של יושב-ראש פרלמנט של אותה מדינה, אז כמובן שכשאותו יושב-ראש פרלמנט או שגריר מגיע לארץ גם הוא רוצה להזמין אותו אליו.
<רונן פלוט: אז כל מה שביקשנו זה מספר דברים בשוטף: אם אפשר לעשות ניקיון, אם אפשר שיהיה נקי בכניסה לבית.
<רונן פלוט: הורדנו בצורה משמעותית – עשינו הפעם נהלי דיאט - את כל הדברים שלא צריכים להיות, ואתן מספר דוגמאות כדי שתבינו איזה הבדל יש בין הנוהל שהיה פעם לבין הנוהל שיש היום.
<רונן פלוט: אני לא יודע אם יש לכם פה טבלה – אבקש להעביר לכולם, אם אפשר.
צחי הנגבי: בינתיים תספר.
<רונן פלוט: יש כאן נוהל של 2000, 2007 ו-2010.
<רונן פלוט: כל מה שכתוב פה על החלפת ריהוט, קניית ציוד בקדנציה הראשונה – את כל הקטע הזה אנחנו מורידים, לא רוצים שזה יהיה.
<רונן פלוט: הסעיף השני - הוצאות של אינטרנט והוצאות תקשורת, שבלאו הכי מגיעות לחברי הכנסת, אמרנו שזה לא צריך להיות בנוהל.
<רונן פלוט: כתוב פה גם בנוהל של 2000, גם בנוהל של 2007 וחוזר גם בנוהל של 2010 שאפשר לעשות אירוח של 15 איש עם כל ההוצאות שיש סביב זה – גם את זה הורדנו.
<רונן פלוט: השארנו ממש מספר דברים.
<רונן פלוט: ביקשנו ניקיון, גינון בכניסה לבית, אם יש משהו שהוא שיפוץ קטן כמו צביעה או משהו שלא נראה טוב, איש אחזקה יעשה את אותו דבר קטן.
<רונן פלוט: אלה הדברים שביקשנו.
<רונן פלוט: אם מישהו חושב שהגזמנו במשהו, אני רוצה לשמוע.
<רונן פלוט: לקחנו את כל הנהלים, חתכנו אותם והשארנו אולי 10% מכל מה שצריך להיות, ואני לא בטוח שהיושב-ראש הולך להשתמש בכול.
<רונן פלוט: למשל, בכל שלושת הנהלים יש החזר הוצאות של חשמל בגובה של 33%.
<רונן פלוט: אנחנו מעתיקים את זה לנהלים החדשים, אני לא בטוח שהיושב-ראש ירצה בזה.
<רונן פלוט: זה לשיקולו.
<רונן פלוט: זה ייכנס לנוהל ומה שיהיה בהמשך נראה.
<רונן פלוט: אין יותר שום דבר שאפשר לומר: בימים כאלה, כשכולם מקצצים, למה אתם משאירים את זה כך?
<רונן פלוט: אני מודיע כאן בצורה חד-משמעית - קיצצנו את כל הדברים האלה בצורה דרסטית.
צחי הנגבי: נתחיל את הדיון בדברי היועץ המשפטי לכנסת.
<איל ינון: אני רוצה להתייחס לכמה נקודות בנושא הזה.
<איל ינון: אחד, להערתו של חבר הכנסת ליצמן בעניין מבקר המדינה.
<איל ינון: אכן, חבר הכנסת ליצמן, כעיקרון, צודק.
אברהם מיכאלי: זה ויכוח ישן הרי, אם בכלל מותר לו להיכנס לבניין הזה ולהעביר ביקורת.
<איל ינון: אעשה לכם סדר בדברים.
<איל ינון: מזה מספר שנים מבקר המדינה, עוד בכהונתו של השופט גולדברג, מבקר את מינהל הכנסת.