GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אברהם מיכאלי: האוצר, יותר נכון הרשות להלבנת הון הביאו צו לוועדת החוקה ערב הבחירות האחרונות, ובוועדה לא רצו לקדם את הצו הזה, כי הבינו שזה צו דרקוני נגד הצ'יינג'ים, שנקראים "צ'יינג'ים", ואז התגלה שם ויכוח, ואז ערב בחירות זה נקטע.
אברהם מיכאלי: הצו הזה מובא לפני כשבועיים עוד פעם מחדש לוועדת החוקה.
אברהם מיכאלי: כרגע אנחנו מגלים שהאוצר כנראה מנסה לעקוף את הוועדות.
אברהם מיכאלי: אם בוועדה דנים לגופו של עניין ולעומק, מנסים בחוק ההסדרים פה להכניס את אותן גזירות שרוצים להחיל.
אברהם מיכאלי: ומדובר פה, אדוני, בכ-2,500 צ'יינג'ים, מסתבר, שדורשים מהם דרישות לא סבירות, לא הגיוניות.
אברהם מיכאלי: הוועדה לא רצתה לשמוע מזה.
אברהם מיכאלי: שלחנו אותם חזרה הביתה להכין שיעורי-בית.
אברהם מיכאלי: הם עוד לא חזרו עם שיעורי-בית, מכניסים את זה לפה, לחוק ההסדרים.
אברהם מיכאלי: זה צחוק מהכנסת, זה צחוק מעבודת הכנסת, אנחנו לא מוכנים כאלה דברים פה בדלת האחורית מה שוועדת החוקה לא מאשרת.
אורי מקלב: התייחסות לסעיף 39 בנושא הצ'יינג'ים.
אורי מקלב: יש איזה אולי דימוי לשם הזה "צ'יינג'ים" והחלפנים, שאנחנו עוד חיים מלילינבלום, ואיזה דימוי שנעשות שם בעיקר איזו פעילות לא חוקית.
אורי מקלב: גם כחבר ועדת החוקה, דנו הרבה בנושא הזה, שמענו את הארגונים, שמענו את הצ'יינג'ים.
אורי מקלב: מה שרוצים להטיל עליהם עכשיו במסגרת חוק ההסדרים זה דבר שיסגור את כולם – זו חובת הזיהוי, חובת ההכרה, להכיר את האדם, חובת הדיווח על עסקאות מאוד מאוד – באופן יחסי למה שהצ'יינג'ים מעבירים, מה שלא דרכם –קטנות ומזעריות.
אורי מקלב: אם הקמנו את הצ'יינג'ים ואם חשבנו שנכון לעשות שכל נושא המטבע והסחר חליפין צריך לבוא בצורה ממוסדת ועודדנו את הקמתם, אנחנו ביד אחת – בגלל הסתכלות מאוד מאוד קצרה, ולא הסתכלות ארוכת טווח, עם כל ההשלכות שסביב הדבר הזה – אנחנו מורידים את הענף הזה.
אורי מקלב: אין ספק שמדובר על חיסול הענף.
אורי מקלב: זה אחד מהענפים האלה שעדיין מדינת ישראל מצטיינת בהם.
אורי מקלב: תייר שמגיע לארץ יודע גם כן כשהוא מגיע, מידע שהוא מגיע אומר לו, תשמעו, תייר מהאנשים האחרים, ממשרדי התיירות אצלו בארץ, מאירופה במיוחד וגם מארצות-הברית אומרים: כל השירות של הצ'יינג'ים הוא שירות אמין וזמין ונוח, וזה דבר שבארץ אתה יכול להסתמך, אתם לא צריכים, אל לכם ללכת למקומות אחרים, לבנקים, אתם יכולים להשתמש בשירותי מטבע, וזה גם נותן שירות טוב בארץ.
אורי מקלב: ללכת לעשות את כולם, את כל הנושא של החלפנות והצ'יינג'ים כפעילות לא חוקית, שמי ששם צריך להיכנס לזה עד הפרט האחרון, ושם נגלה אולי כאחד מאלף פעילות לא חוקית, כשמדובר על רוב רוב הפעילות כפעילות כשרה לחלוטין שאין בה צורך.
אורי מקלב: בגלל מקרה הקצה אנחנו הולכים במקרה הזה להכניס את כל הנושא של הצ'יינג'ים לתוך חוק ההסדרים.
אורי מקלב: בסד הזמן - - -
פנינה תמנו: אתה יכול לחתום על זה שאתה אומר שהרוב כשר?
פנינה תמנו: צריך להיאבק בהון השחור.
אורי מקלב: אנחנו רוצים לשמוע.
אורי מקלב: ראינו שאי-אפשר לקחת על זה ככה באבחה אחת.
אורי מקלב: הרי בסופו של דבר גם אם זה יבוא לוועדת החוקה, זה יגיע בתוך מסגרת, בתוך סד של זמן, אי-אפשר למצות את הנושא הזה, וההשלכות המאוד מאוד קשות, זה אחד הדברים שהיה על זה ויכוח בנושא של הכנסת הצ'יינג'ים והרמה שהאוצר ורשות המסים מבקשת תהיה מאוד מאוד קריטית.
צחי הנגבי: בסדר גמור, אורי, הבהרת את הנקודה.
צחי הנגבי: התייחסות רק לדברים שנשמעו עד עכשיו.
<יואל בריס: הבקשה כאן היא לא חופפת לצו שהועבר, למיטב הבנתי.
<יואל בריס: אבל בכל מקרה מדובר בנושא שהוא לפי המידע שבידי רשות המסים מאוד משמעותי מבחינת יכולת גביית המסים, וצריך להגיד שהחשש שמדובר כאן במעקף על עבודת ועדת החוקה, אין לה בסיס בהתחשב בזה שאנחנו מציעים, בהתאם להסכמות, שזה יעבור - -
אברהם מיכאלי: עורך-דין בריס זה חד-משמעי.
צחי הנגבי: יו"ר ועדת החוקה לא בדיון.
אברהם מיכאלי: הוא חבר קואליציה, מה אתה רוצה?
צחי הנגבי: לא משנה.
צחי הנגבי: יש פה עמדות מהקואליציה.
יצחק הרצוג: זה נובע מחוק הלבנת ההון.
<יואל בריס: בהתאם להסכמות מדובר על העברת הנושא הזה בפיצול דיוני לוועדת החוקה, כך שוודאי שלא מדובר על מעקף לוועדה.
אברהם מיכאלי: זה דיוני, זה אומר שאנחנו - - -
צחי הנגבי: זה עובר לוועדה.
<מאיר בינג: דיון העומק ינוהל בוועדת החוקה.
<מאיר בינג: המחזור שמנהלים הוא עשרות מיליארדים, ויש שם הרבה מאוד הון שחור והלבנת הון ועוד כמה – מבקשים פה דיווח לא על תיירים שמגיעים ומחליפים 2,000 דולר וגם לא 3,000 דולר.
<מאיר בינג: חובת הדיווח זה רק מעל 50,000 שקל, זה לא תיירים, זה רק אנשי עסקים.
פנינה תמנו: נכון, יש פה רף.
יצחק הרצוג: זה גם תואם את חוק המאבק בהלבנת הון.
אברהם מיכאלי: נו, זה צו - - - .
אברהם מיכאלי: לא היית פה.
צחי הנגבי: רבותי, הערה לסדר של עצמי לעצמי.
צחי הנגבי: הקדשתי לנושא מסים עד עכשיו פי שלושה זמן מכפי שקבענו בתחילת הדרך, כי הנושא הזה היה מה שנקרא, כאש בעצמותיהם של חלק מהחברים.
צחי הנגבי: אבל כרגע אנחנו בסעיף 40, ויש לנו עד סעיף 87, וזה רק מסים, ועוד לא עשינו "בריאות" ו"ביטוח לאומי" וכו'.
צחי הנגבי: אז אני לא רוצה לגדוע את הדיון, אבל עכשיו אני מבקש, אם יש הערות, בתמצית שבתמצית, ונתקדם במהירות יותר רבה מסעיפים 40 עד 87.
יצחק הרצוג: אני רוצה להעלות קודם כול שני סעיפים ראשונים, סעיף 45 וסעיף 49.
יצחק הרצוג: סעיף 45 זה הקפאה של נקודות הזיכוי, כרגיל כבשת הרש, שוד כבשת הרש, זה כמו הקפאת קצבאות, ממש כך, ואנחנו מוחים כנגד זה בתוקף.
יצחק הרצוג: סעיף 49 זה הצעד השערורייתי ממש של מי שרוצה לשפר דיור.
יצחק הרצוג: אחרי שלקחנו לו את הכסף כי הוא למד, ואחרי שלקחנו לו את הכסף מהפנסיה כי הוא חסך, אז עכשיו הוא גם לא יוכל לשפר דיור?
יצחק הרצוג: העלאת מס הרכישה למשפרי דיור, אני חושב שגם בקואליציה יש לזה התנגדות גורפת.
יצחק הרצוג: ואני מציע שבנושא כל כך מהותי – אני אומר לך, אדוני יושב-ראש הוועדה, את זה צריך להחריג, לשים את זה לדיון נפרד לחלוטין, כיוון שיש לכך השלכות משמעותיות ביותר על המעמד הבינוני בישראל ובכלל על כל רוכש דירה, לא רק המעמד הבינוני.
מיקי רוזנטל: לא, גם אתה יודע, זה עוד פעם הפיאסקו הזה, מצד אחד רוצים להוריד את המחיר ומצד שני - - -
צחי הנגבי: הערות לעניין זה.
משה גפני: לגבי סעיף 45, אז באמת, רק שנדע שמה שעושים פה אז לוקחים, מקפיאים את נקודות הזיכוי, את כל ההטבות, בעצם דיברנו עליהם, הולכים ומקפיאים את זה ועושים רע לאנשים, כפי שאמר חבר הכנסת הרצוג, ואני מצטרף לדבריו.
משה גפני: הנושא של מיסוי מקרקעין, הממשלה הולכת בדרך מאוד רעה.
משה גפני: מה המשמעות של העניין, למשל במשפרי דיור?
משה גפני: מה המשמעות.
משה גפני: המשמעות שלוקחים משפחה שגרה בשכונת הארגזים בתל-אביב ונולדו להם שני ילדים או נולד להם ילד נוסף ויש להם דירה של שני חדרים, והם בונים בכוחות עצמם, אוספים פרוטה לפרוטה ובונים עוד חדר, זה משפר דיור.
משה גפני: משפר הדיור הזה יצטרך לשלם עכשיו על-פי ההצעה הזאת מס.
משה גפני: אני יכול למנות שורה ארוכה של נושאים.
משה גפני: כאשר כל הזמן דובר על זה שהנושא של הכישלון בדיור במדינת ישראל הוא כישלון קולוסלי, הוא כישלון שבאמת צריך לעשות משהו כדי לפתור את הבעיה.
משה גפני: הולכים ומוסיפים פה חטא על פשע, זה דברים, מכיוון שאמרתי שלא אגיד את המילה רשעות ורשע, אז אני לא אומר, אבל מה רוצים מהמשפחה הזאת?
משה גפני: היא עבדה, חסכה כסף, שילמה מס הכנסה, היא רוצה לבנות עוד חדר, למה הוא צריך לשלם?
משה גפני: הרי הוא כבר שילם מס רכישה, כבר הכול נעשה.
משה גפני: למה צריך להמשיך ולקחת ממנו כסף?
משה גפני: משפחה שעלתה מאתיופיה - - -
פנינה תמנו: למה אתה נתפס כל פעם למוצא שלי?
פנינה תמנו: תסלח לי, אדוני, באמת, חבר הכנסת גפני, זה לא לעניין.
פנינה תמנו: מאז שהגעתי לבית הזה לא לדבר, באמת - - -
יצחק וקנין: מרוקו, מרוקו.
יצחק וקנין: תגיד, מרוקו.
אברהם מיכאלי: רוסיה.
פנינה תמנו: למה לי לא אכפת מרוסים?
פנינה תמנו: לא אכפת לי מחרדים?
פנינה תמנו: בת ישראל.
משה גפני: אני עד עכשיו אמרתי חרדים, אז אמרו לי, אל תגיד חרדים.
משה גפני: מרוקאים.
משה גפני: אבל למה דווקא מרוקאים, יכול להיות גם רוסים.
פנינה תמנו: אתה יודע, גם להתנצל זה לא רע.
מיקי רוזנטל: די, הוא ביקש סליחה, בוא נמשיך.
משה גפני: בסדר, אני באמת מתנצל.
פנינה תמנו: נמחל.
צחי הנגבי: אבל שוב, זה חזרה לנאומים של אתמול במליאה, זה לא המקום.
צחי הנגבי: עוד דקה.
משה גפני: בסדר, אני מסיים.
משה גפני: באמת התכוונתי בתום לב, לא התכוונתי פה להגיד איזשהו דבר של פוליטיקה.
משה גפני: מדובר על דבר שזה באמת חדש.
צחי הנגבי: בסדר, זה מאחורינו.
משה גפני: זה לא היה בקדנציה הקודמת.
צחי הנגבי: אז ההצעה שלך לפצל לדיון מהותי.
משה גפני: אני מציע, באמת, זה נוגע לנושא של הדיור.
משה גפני: אני מניח שלא נצליח בעניין הזה, מכיוון שהקואליציה תצביע בעד.
צחי הנגבי: אבל גם אם היא לא תצביע בעד, אין לנו סמכות לבטל את סעיפי החוק.
צחי הנגבי: אז מה אתה מציע?
משה גפני: אנחנו יכולים לפצל.
יצחק הרצוג: בדיוק, לפצל.
משה גפני: לפצל.
משה גפני: לדון על זה בנפרד.
אברהם מיכאלי: זה דיון מהותי, יש לזה השלכות.
משה גפני: זה דיון מהותי, מכיוון שאנחנו מדברים על אחד הדברים המרכזיים של כישלון.
צחי הנגבי: יואל, יש לך התייחסות לעניין בקשת הפיצול של הנושא הזה כ"פיצול מהותי"?
צחי הנגבי: לא לתוכן הדברים.
צחי הנגבי: בתוכן הדברים דנו אתמול.
משה גפני: אומרים שהנושא של משפרי הדיור - - -
<יואל בריס: מדובר בסעיף פיסקלי, מדובר במיליארד שקל בבסיס התקציב.
משה גפני: יואל, אבל אומרים שהנושא של משפרי הדיור זה עז, שהכנסתם את זה כדי להוציא, אז בוא נוציא עכשיו.
<יואל בריס: בדרך כלל עיזים – אף פעם לא קניתי - - -
משה גפני: אין להם הגדרה משפטית?
<יואל בריס: אף פעם לא קניתי עז, אבל אני יכול להניח שבשוק אין עיזים שעולות מיליארד שקל.
<יואל בריס: אין עיזים כאלה.
<יואל בריס: זו עז נורא יקרה, גם לא אם היא מזהב.
משה גפני: אין לזה הגדרה משפטית.
<יואל בריס: מדובר בנושא פיסקלי במיליארד שקל בבסיס הכנסות המדינה.
<יואל בריס: חייבים לדון בעניין.
צחי הנגבי: ועדת הכספים.
<יואל בריס: ועדת הכספים, בוודאי.
צחי הנגבי: ולא לדיון מהותי.
איל ינון: לא לפיצול מהותי.
<יואל בריס: ודאי שלא לפיצול מהותי, וגם לא לניתוב בוועדה אחרת.
<יואל בריס: זה חייב להיות בוועדת הכספים.
מיקי רוזנטל: דיון מהותי במשהו, חס וחלילה, יצאתם מדעתכם?
צחי הנגבי: הערות נוספות?
צחי הנגבי: יש הבדל בין דיון מהותי לפיצול מהותי.
מיקי רוזנטל: לא, אני אומר, גם דיון מהותי שלא יהיה.
צחי הנגבי: הערות נוספות, חבר הכנסת הרצוג.
יצחק הרצוג: הגעתי עד פרק המסים, העליתי את הערותי.
מיקי רוזנטל: סיימת לפרק המסים.
יצחק הרצוג: יש לי רק הערה לגבי פרק המסים - - -
אברהם מיכאלי: לא סיימנו, אנחנו – ביטוח לאומי.
יצחק הרצוג: לא, לגבי פרק המסים.
יצחק הרצוג: עוד פעם, בסוף אני בוחר את הדברים שיש להם השלכות דרמטיות מבחינה חברתית.
יצחק הרצוג: אז אמרנו כבר, גם גפני וגם אני, שיש פה חבילה מטורפת נגד אזרחי ישראל.
יצחק הרצוג: אנחנו לא יכולים לאמוד אותה בפרטי פרטים.
יצחק הרצוג: אגב, יש לי הערה לסעיף 82, שאני עוד פעם, אני יודע שהבורסה מתה, אני לא יודע אם אתם באמת רוצים לגרום למצב שמשקיע חוץ יהיה פטור, אתה מבטל לו את הפטור על השקעות באגרות חוב ישראליות, אבל על זה, אני אומר דוגרי, זה נושא שפחות מעניין אותי.
צחי הנגבי: זה יידון בוועדת הכספים.
צחי הנגבי: סיימנו את נושא המיסוי.
צחי הנגבי: יש לך הערה או משפט מסכם?
אורי מקלב: אנחנו צריכים לדעת שבכל הפרק הזה הם דברים שהם לא דברים של מה בכך.
אורי מקלב: כל סעיף בפרק הזה, יש לו השלכות קודם כול מאוד מאוד כספיות ישירות.
אורי מקלב: זה קודם כול מעלה את מחיר את הדירות באופן ישיר מעשי לסכומים מאוד מאוד מאוד גבוהים.
אורי מקלב: זה מרחיק אותנו מדיור בר-השגה.
אורי מקלב: אני חושב שזה השלכות מאוד גדולות.
אורי מקלב: אנחנו גם מפרים הבטחות לציבור שלם שחי והתנהל במשך עשרות שנים, אדם ידע שיש לו דירה שנייה אם הוא מחזיק אותה ארבע שנים, יש לו פטור.
אורי מקלב: אתה היום לא אומר, מכאן ואילך.
אורי מקלב: כל מי שיקנה דירה עכשיו זה לא יעזור לו, כשאתה אומר גם על העבר, הוא חוק שיש לו השלכה רטרואקטיבית באופן מאוד מאוד מהותי.
אורי מקלב: לכן אני אומר - - -
צחי הנגבי: אנחנו פחות נכנסים להשלכות הענייניות עכשיו, יותר לעניין הפיצול.
אורי מקלב: חוץ מזה – אני כבר אומר עוד חצי משפט – זה גורם כבר עכשיו לאנדרלמוסיה בכל שוק הדירות.
אורי מקלב: לכן, אם אנחנו נדון גם בחוק ההסדרים, זה כבר קורה היום.
אורי מקלב: אנחנו שומעים שבחודש מאי הייתה עלייה דרמטית ברכישות דירות, בלקחת משכנתאות, זה עוד מכניס את כל נושא הדיור - - -
אורי מקלב: אם נכריז על זה שיש בזה פיצול מהותי, אנשים ידעו שבחוק הזה ידונו בכובד ראש - - -
צחי הנגבי: כמה משפטים אתה מכניס בחצי משפט?
צחי הנגבי: זה יכולת שיא.
אורי מקלב: זה פיצול מהותי.
צחי הנגבי: חבר הכנסת הרצוג, אנחנו עוברים עכשיו לעניין הביטוח הלאומי.
צחי הנגבי: מה לא?
משה גפני: לא, אדוני היושב-ראש.
משה גפני: אתה שם לב מה שקורה בדרך?
צחי הנגבי: מה?
צחי הנגבי: מה קרה?
צחי הנגבי: הוא סיים את הערותיו לעניין המסים.
מיקי רוזנטל: לדעתי, אחרי הפרק של המיסוי לא יישאר לך גרוש, על מה אתה רוצה לדבר?
מיקי רוזנטל: הם לקחו את הכול.
צחי הנגבי: ביטוח לאומי.
משה גפני: אדוני היושב-ראש, אגיד טלגרפית, אבל יש פה - - -
צחי הנגבי: על מה אתה מדבר?
משה גפני: אני מדבר על מיסוי מקרקעין, כל מה שהולך שם.
צחי הנגבי: איזה סעיף?
משה גפני: אתה שם לב מה שהולך לקרות כאן?
משה גפני: קודם כול, בסעיף 51, תושב חוץ - - -
צחי הנגבי: איך חזרת לאחור?
צחי הנגבי: היינו כבר בסעיף 82.
צחי הנגבי: יש לך 3 דקות.
משה גפני: מה שאפשר אני אגיד.
משה גפני: לא נאומים גדולים אלא אדבר לגופו של עניין.
משה גפני: על כל פנים, אעשה את זה טלגרפית.
משה גפני: ביטול הזכאות לפטור ממס שבח – במקום להגיד את מה שאנחנו הצענו, שאם בן אדם רוכש דירה והדירה הזאת עומדת ריקה תקופה מסוימת הוא ישלם מס גבוה, אז פה מבטלים את הפטור ממס שבח, הולכים לפגוע פה עכשיו במערכת שלמה של הפטורים ממס שבח.
משה גפני: בסעיף 54 מוצע לבטל את הפטור ממס שבח הניתן כיום למכירת דירת מגורים אחת ל-4 שנים, מבטלים את זה.
משה גפני: יש אנשים שרוכשים דירה בשביל הבן שלהם או בשביל הבת שלהם.
משה גפני: הם לא עושים את זה לספקולציות.
משה גפני: אנשים לא יחזיקו את הדירה הזאת ולא ישכירו, ואז תהיה פגיעה ממשית בהיצע הדירות.
משה גפני: זה ללכת ולבטל דבר שהיה מוסכם כל הזמן, שאחרי 4 שנים יש פטור אם האדם לא מכר, יש פטור ממס שבח, שמראה שאין בזה ספקולציה.
משה גפני: זה פגיעה בשוק הדירות, זה פגיעה באזרחים שיש להם דירה נוספת שהם מחזיקים בשביל הבן שלהם או הבת שלהם, שזה דבר מקובל.
משה גפני: הוא לא עושה בזה ספקולציות ומוכר ועושה בעניין הזה דברים שפוגעים בהיצע הדירות.
משה גפני: אותו דבר אנחנו רואים בסעיף 56 – בעלות בעד שליש דירת מגורים.
משה גפני: אם בן אדם קיבל בירושה שליש דירה, הוא ושני אחיו – גם אליו נכנסים?
משה גפני: אותו דבר בסעיף 57 – מכירת שתי דירות קטנות.
משה גפני: אגב, לא הבנתי את סעיף 61, כאן נותנים הקלה, כמובן, לבני זוג מאותו מין.
משה גפני: הכול החמרות, אבל פה נותנים הקלה.
משה גפני: נכון שזה הקלה?
<יואל בריס: זה הבהרה.
משה גפני: הבהרה, אבל הקלה.
משה גפני: מכל הפרק הזה, הדבר היחיד שהוא הקלה זה לבני זוג מאותו מין.
מיקי רוזנטל: עזוב.
משה גפני: אסור לי להבהיר?
משה גפני: הכול החמרות ואילו סעיף 61 הוא הקלה.
משה גפני: גם כן אתם עם הזה שלכם, אסור לי לדבר במדינה הזאת.
מיקי רוזנטל: מי בוכה שאסור לו לדבר, אחד שלא שותק.
יצחק הרצוג: גפני, אתה רוצה לדבר על קצבאות הילדים?
משה גפני: תראה את סעיף 62.
משה גפני: מה זה: הדוחות-ההצהרות הללו יוגשו באופן מקוון?
משה גפני: אדם קטן, אין לו מחשב, אין לו את המכשור שמחויב בעניין הזה.
משה גפני: מה אתם מחייבים אותו לדיווח מקוון?
משה גפני: הוא לא רוצה את הדיווח המקוון.
משה גפני: ניסיתם את זה בקדנציה הקודמת, לא נתתי לכם, אז אתם באים עכשיו עם כל התמימים החדשים שחושבים שהם מצילים את המדינה ועושים לה את הנזק הכי גדול?
משה גפני: מה אתם מחייבים את האנשים?
משה גפני: הוא לא רוצה דיווח מקוון.
מיקי רוזנטל: לסעיף זה אני רוצה להעיר גם כן.
מיקי רוזנטל: דברים שדנו בהם בוועדה כבר אנחנו מבקשים- - -
צחי הנגבי: 3 הדקות שלך חלפו.
צחי הנגבי: חבר הכנסת גפני- - -
משה גפני: בלאו הכי אני צריך ללכת לוועדת המדע, אתם נפטרים ממני תיכף.
משה גפני: נראה לי שנתנו לי את ועדת המדע רק כדי להשתיק אותי... סעיף 64 – אותו דבר, התרשלות או זדון.
משה גפני: עושים רע לאנשים, אדוני היושב-ראש.
משה גפני: באמת, אתם גם צריכים ללכת לבחירות, אתם מפלגת השלטון, אתם צריכים ללכת לפריימריז.
משה גפני: הרי אם החוק יעבור ולא יהיו כל השינויים האלה אנשים "יאכלו" אתכם, באמת.
משה גפני: בסופו של דבר מדובר כאן, ברגע שהתקציב וחוק ההסדרים הזה יאושרו לאנשים יהיה רע באופן שלא היה להם.
משה גפני: אני לא זוכר את תקופת הצנע, לא הייתי בעולם, אבל אני לא זוכר תקופה כל-כך רעה.
משה גפני: מה שעכשיו יקרה הוא דבר נורא ואיום, נורא ואיום.
משה גפני: החיים של אנשים יהיו מרים.
משה גפני: תחילה ותחולה, בסעיף 65, זה הפחתת מחיר הדירות?
משה גפני: סעיף 65: "תחילה ותחולה לעניין מכירת זכות במקרקעין".
משה גפני: בסעיף 65 אני קורא לכם את דברי ההסבר של הממשלה.
משה גפני: אני לא אומר "הממשלה הרעה הזאת" בגלל שהתחייבתי לך, אז אני לא אומר.
משה גפני: אדוני היושב-ראש, תשמע מה כתוב בדברי ההסבר.
משה גפני: משרד האוצר כותב בדברי ההסבר לסעיף 65: "...
משה גפני: דבר שאף עלול לגרום לירידת מחירים דרסטית ובלתי מבוקרת".
משה גפני: זאת אומרת, אם נאשר את הסעיף הזה נמנע ירידה במחיר הדירות.
משה גפני: אם חס וחלילה תהיה ירידה במחיר הדירות, צריך לעצור את זה דרך סעיף 65.
משה גפני: אנחנו כל הזמן מדברים שהמחירים עולים ועולים, ועכשיו הם עלו ב-8%.
משה גפני: משרד האוצר כלל סעיף, שחס וחלילה לא תהיה ירידת מחירים.
צחי הנגבי: "דרסטית ובלתי מבוקרת".
משה גפני: "דרסטית ובלתי מבוקרת" זה מילים של בית-מרקחת.
משה גפני: משרד האוצר מונע במכוון ירידת מחירים.
משה גפני: אם ירדו המחירים בכל הסעיפים שהוא כתב עד עכשיו הוא יפסיד כסף, מכיוון שלא ישלמו מס, ישלמו פחות מס רכישה, ישלמו פחות מס שבח.
משה גפני: הוא רוצה שהמחירים לא ירדו, להיפך, שיעלו.
צחי הנגבי: נשמע את התגובה.
משה גפני: הסעיף האחרון הוא הוראות מעבר.
משה גפני: שיעשו אילו הוראות מעבר שירצו, בגלל שבלאו הכי הקואליציה תתפרק בשלב מוקדם.
צחי הנגבי: בבקשה, יואל בריס.
<יואל בריס: אתה מפנה לסעיף 65 ולא ברור לי איזה סעיף.
משה גפני: את סעיף 65 אתם כתבתם.
משה גפני: סעיף 65 וסעיף 66.
משה גפני: כתבתם בדברי ההסבר שזה למנוע ירידת מחירים.
<יואל בריס: בסעיף 65 להצעת החוק?
יצחק הרצוג: לא, את זה כתב היועץ המשפטי לכנסת.
משה גפני: אתם כתבתם בדברי ההסבר בספר הכחול שצריך את הסעיפים הללו בגלל שאחרת עלולים לרדת מחירי הדירות.
צחי הנגבי: "בצורה דרסטית ובלתי מבוקרת".
משה גפני: תן להם, הם יסתדרו.
משה גפני: עד שלא יבוא ראובן קוגן הם לא יידעו מה לענות.
צחי הנגבי: אם אין לכם תשובה זה לא חייב להיות.
<יואל בריס: אנחנו לא מכירים את זה.
<יואל בריס: זה לא אנחנו.
משה גפני: בעמוד 708, בדברי ההסבר.
יצחק הרצוג: כדאי שנעבור לביטוח הלאומי, האמינו לי.
יצחק הרצוג: אתם רוצים הרי לדבר על הילדים.
יצחק וקנין: יש גם מחר דיון.
יצחק הרצוג: אין מחר דיון.
יצחק הרצוג: יש הצבעה מחר בבוקר.
משה גפני: הוא צודק, הדיון המהותי הוא דיון מהותי.
משה גפני: השאלה האם באמת אנחנו, ועדת הכנסת, רוצים שלא ירדו מחירי הדירות.
משה גפני: דרסטית, בצורה בלתי מבוקרת.
צחי הנגבי: נגיב על השאלה הזאת בשעה 14:00.
מיקי רוזנטל: אני מבקש לחזור ולומר את מה שאמרתי, אבל ביתר שאת, כי יש כאן כמה סעיפים שנדונו בעבר בוועדות הכנסת בהליכים רגילים, אפילו אני מודע לכך.
מיקי רוזנטל: אזכיר גם ליועץ המשפטי, שגם בדיונים בבג"ץ הסוגיה הזאת, של הליך חוק שנדון כבר בוועדה, עצם הבאתו שוב בחוק ההסדרים היא כמעט סטירת לחי לכנסת.
מיקי רוזנטל: אין לי פה את פסק-הדין אבל אני זוכר.
מיקי רוזנטל: אני חושב שכל סעיף שנדון בעבר בהליך רגיל ונדחה, עוכב, או מסיבות כלשהן לא עבר, לא יכול לחזור בדיון בחוק ההסדרים.
מיקי רוזנטל: אמרת את זה, אבל לא אמרת את זה באופן נחרץ כזה.
מיקי רוזנטל: אני מבקש לקבל את חוות דעתך בעניין הזה באופן נחרץ יותר.
מיקי רוזנטל: אתה אומר: נכון שזה לא בסדר, אבל.
איל ינון: אין כללים מעוגנים, לא בתקנון הכנסת ולא בחקיקה, ביחס להיקפו ותוכנו של חוק ההסדרים.
איל ינון: אנחנו עושים את מרב המאמצים כדי לצמצם את החוק הזה, כדי להנדס אותו כך שבאמת יכלול את הנושאים שעובדים בקריטריונים שאותם אנחנו עיצבנו.
איל ינון: אני רוצה לומר, הקריטריונים האלה אינם מוסכמים על הממשלה, הם מעולם לא הוסכמו על-ידי הממשלה והדבר הזה נעשה בסוג של משא ומתן.
איל ינון: בהחלט במשא ומתן הזה השתדלנו להביא בחשבון גם את הנושא שעליו אתה מדבר, מתוך הכרה בכך שלא נכון להביא במסגרת חוק ההסדרים – כמובן שלא תהיה אי-הבנה, גם דבר שהכנסת לא אישרה בכנסת קודמת או בכנסת כזאת הממשלה רשאית לנסות ולחוקק אותו מחדש או לתקן אותו, אבל אתה צודק שדרך המלך לעשות את זה היא בהליכי חקיקה רגילים.
איל ינון: עשינו מאמץ, שלא הסתיים בהצלחה מושלמת, ואתה פה חושף אחת לאחת את החוליות שבהן לא הצלחנו במשא ומתן, להוציא דברים שנדונו בכנסת קודמת, כי בכנסת הזאת עדיין רוב הדברים לא הגיעו בכלל לידי דיון בוועדות.
איל ינון: לכן הנייר שמונח בפניכם רחוק מלהיות נייר מושלם מבחינתנו, אבל כך זה במשא ומתן, חלק מהדברים אתה מצליח יותר וחלק מהדברים אתה מצליח פחות.
איל ינון: אני מקווה שבפעם הבאה, לאט-לאט אנחנו מנסים להנחיל לממשלה, בהצלחה גדולה יותר או בהצלחה פחותה לפעמים, את אותם קריטריונים, שזה בהחלט אחד מהם.
איל ינון: אבל אני באמת לא יכול לומר ולחתום לך שהצלחנו להוציא כל דבר ודבר שנדון בכנסת הקודמת ולא אושר מסיבות כאלה או אחרות.
איל ינון: אגב, פה אני משמש סנגורו של משרד האוצר.
איל ינון: לעתים, לפחות לטענתם, הנושאים האלה לא נדונו או לא הובאו להצבעה בוועדות הכנסת השונות לא מסיבות שהם מכנים ענייניות, אלא מסיבות כאלה ואחרות, שלא ניכנס אליהן, זה לא הפורום להיכנס אליהן.
איל ינון: לכן בסופו של דבר זה התוצר הסופי של אותו משא ומתן, שבו הצלחנו להוציא לא מעט דברים, אבל גם, נכון, דברים מסוימים נותרו.
איל ינון: אני מקווה שבדיונים בוועדות, דווקא בסעיפים הספציפיים האלה יתקיים דיון מעמיק יותר.
איל ינון: אני יכול להבטיח שהיועצים המשפטיים שלנו בוועדות הרלוונטיות יביאו את ההיסטוריה הזאת, בעיקר בגלל שיש כאן לא מעט חברי כנסת חדשים, ויביאו לתשומת ליבם מה היה בעבר ולמה ועדות הכנסת לא החליטו לאשר את אותם תיקונים.
צחי הנגבי: אנחנו עוברים לעמוד 22 בטבלה הלבנה של הלשכה המשפטית – ביטוח לאומי.
יצחק הרצוג: אדוני היושב-ראש, נתחיל עם הסעיף הראשון – קיצוץ קצבאות הילדים.
אברהם מיכאלי: אתה מדלג על הפרק של חוקים נוספים בכוונה?
יצחק הרצוג: אני מגיע לביטוח הלאומי, לקצבאות הילדים.
אברהם מיכאלי: אז נחזור לזה אחר-כך?
יצחק הרצוג: אני לא יודע מה זה חוקים אחרים.
אברהם מיכאלי: תסתכל, יש כאן חוקים - - -
יצחק הרצוג: אבל עברנו.
אברהם מיכאלי: לא מס הכנסה.
יצחק הרצוג: יש פה רק סעיפים על מס הכנסה.
יצחק הרצוג: תסתכל על הטבלה.
אברהם מיכאלי: לא, יש חוקים נוספים.
צחי הנגבי: על החוקים הנוספים תהיה הצבעה בשעה 14:00.
יצחק הרצוג: איפה אתה רואה חוקים נוספים?
יצחק הרצוג: באיזה עמוד?
אברהם מיכאלי: בעמוד 20 יש כמה סעיפים ספציפיים, תרגילים שמכניסים.
יצחק הרצוג: עברנו, דיברנו על זה כבר.
יצחק הרצוג: דיברתי על מיסוי משקיעי חוץ בבורסה.
יצחק הרצוג: דיברתי על זה.
יצחק הרצוג: חבר הכנסת מיכאלי, אני מבקש ממך לאפשר לי לדבר.
אברהם מיכאלי: גם אילת.
יצחק הרצוג: אילת לא קיימת פה.
אברהם מיכאלי: תסתכל.
אברהם מיכאלי: מה לא קיימת?
אברהם מיכאלי: בסעיף 86.
יצחק הרצוג: את אילת החריגו.
אברהם מיכאלי: לא החריגו.
אברהם מיכאלי: סעיף 86 מופיע.
<קריאה: אבל רוצים לדבר עכשיו על הביטוח הלאומי.
אברהם מיכאלי: אז תגיד לי שנדבר עכשיו על הביטוח הלאומי ונחזור לזה אחר-כך.
יצחק הרצוג: אבל לגבי אילת, תסתכל, אין שם ביטול.
יצחק הרצוג: זה רק הגברת האכיפה.
יצחק הרצוג: תקרא מה כתוב.
יצחק הרצוג: כתוב בסך הכול שלא תהיה חשבונית בשיעור אפס בלי הצגת החשבונית.
צחי הנגבי: זה לא קשור למה שאתה חששת.
יצחק הרצוג: זה נגד הלבנת הון.
יצחק הרצוג: אין לי עם זה בעיה.
יצחק הרצוג: אני מגיע לנושא שלדעתי נוגע ללב ליבו של המבנה החברתי בישראל.
יצחק הרצוג: אני אומר לכם מעומק הלב, כמי שעוסק בנושא הזה המון שנים, אנחנו אוהבים לדבר על העוני, אבל אנחנו שונאים עניים.
יצחק הרצוג: פה אנחנו הופכים עוד עשרות אלפי אזרחים לעניים.
יצחק הרצוג: לא יִנקה אף אחד מן הסיפור הזה.
יצחק הרצוג: אני אומר עכשיו את מה שאומר גפני: זה מהלך מרושע.
יצחק הרצוג: זה מהלך מרושע.
יצחק הרצוג: זה מהלך שהולך לפגוע בעשרות אלפי משפחות.
יצחק הרצוג: זה מהלך שהולך לזרוק אותם לתהום הנשייה, לשאול תחתיות.
יצחק הרצוג: אני אומר את זה מדם ליבי, אדוני היושב-ראש.
יצחק הרצוג: ליוויתי את זה כשר הרווחה.
יצחק הרצוג: אני המום שממשלת ישראל והשרים החברתיים לא מרימים קול.
יצחק הרצוג: לא יאומן כי יסופר.
יצחק הרצוג: אני אומר לך, צריך להקשיב למוסד לביטוח לאומי, שקובע נחרצות שלפחות 50,000 ילדים ייזרקו מתחת לקו העוני.
יצחק הרצוג: הנושא הזה חייב לבוא לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות, אם הוא לא יוחרג ויעבור למסלול דיון רגיל.
יצחק הרצוג: יש לו השפעה דרמטית על ההכנסות של משפחות בישראל.
יצחק הרצוג: יש פה מהלך מחוכם וממזרי, אני אפילו אומר, עד כדי נכלולי, לפרום את רשת הביטחון הסוציאלי על-ידי זה שממסים ופוגעים בקצבאות הילדים לעשירים ביותר.
יצחק הרצוג: אז אני אומר לך, אני מתנגד לפגוע בקצבאות הילדים לעשירים הכי גדולים, כי כך מתחילים לפרום את רשת הביטחון הסוציאלי.
יצחק הרצוג: יפגעו בהם ואחר-כך יגידו לך, בעוד שנה: נו, כבר פרמת, יאללה, הלאה, הלאה, נרד לבינוניים, נפגע אחר-כך בקצבאות הזקנה.
יצחק הרצוג: כך זה מתחיל.
יצחק הרצוג: משרד האוצר חולם כבר שנים לפגוע ברשת הזאת, וכך הוא עושה בפרק הזה.
יצחק וקנין: אדוני היושב-ראש, רבותי, אני אומר לפקידי משרד האוצר, אני לא יודע מאין לקחתם את הדבר הזה.
יצחק וקנין: כנראה מצאתם לכם שר מנותק מן המציאות לגמרי.
יצחק וקנין: הוא לא חי את החברה הישראלית, הוא חי עם הפייסבוק שלו.
יצחק וקנין: אתם לא יודעים מה זה משפחה שלא מתחילה את החודש.
יצחק וקנין: לא שלא גומרת את החודש, לא מתחילה אותו.
יצחק וקנין: אתם לא יודעים מה זה שילד בא לאבא שלו - - -
פנינה תמנו: אדוני יושב הראש, אבל למה מחליפים פה את דיון המליאה במקום להגיד לאן זה צריך ללכת?
יצחק וקנין: אני רוצה להגיד לך, זה לא היה צריך לבוא לפה בכלל, הדבר הזה לא היה צריך לצאת לעולם.
יצחק הרצוג: תקשיבי פעם.
יצחק וקנין: זה לא היה צריך לצאת לעולם, כי אתם לא יודעים מה זה משפחות שאין להן.
יצחק וקנין: מי שלא יודע מה זה משפחה שאין לה הוא כנראה מנותק מן המציאות.
יצחק וקנין: אספר לכם סיפור.
יצחק וקנין: יש משפחה בשלומי, שאני ביקרתי אצלה.
יצחק וקנין: האישה עובדת משעה 6:45 בבוקר, כולל שעות נוספות, עד השעה 6 בערב.
יצחק וקנין: הייתי בביתם.
יצחק וקנין: הבעל גם עובד.
יצחק וקנין: שניהם מרוויחים כ-11,000 שקל ביחד.
יצחק וקנין: היא אמרה לי: תשמע, יש לי 3 ילדים.
יצחק וקנין: פשוט לא מבינים מה זה בשבילי עוד 150 שקל, עוד 200 שקל בחודש, לא מבינים מה זה.
יצחק וקנין: אני בקושי גומרת את החודש – משכנתה יש לי קרוב ל-3,200 שקל בחודש, אני צריכה לשלם חשמל, מים, ארנונה, את הכול.
יצחק וקנין: לוקחים לי את הלחם של הילדים.
יצחק וקנין: ככה אומרת לי המשפחה הזאת.
יצחק וקנין: תראו, רבותי, אני אומר לכם, אני מוכן לכל הסדר שאתם רוצים.
יצחק וקנין: אמרתי את זה אתמול בנושא קיצוץ שכר חברי הכנסת, כל מה שאתם לא רוצים.
יצחק וקנין: תתייחסו למי שמרוויח הרבה, תקצצו כמה שאתם רוצים.
יצחק וקנין: תקצצו למי שמרוויח 30,000 שקל, 40,000 שקל או 50,000 שקל, כמה שאתם רוצים, ניתן לכם יד.
יצחק וקנין: אל תביאו לנו גזירות על המסכנים האלה שלא מתחילים את החודש.
יצחק וקנין: זה לא דמגוגיה, אני אומר לכם, כי אתם לא יודעים איך הם חיים.
יצחק וקנין: אתם אכזריים, רשעים שאין כדוגמתם.
צחי הנגבי: חבר הכנסת גפני.
משה גפני: מה אגיד?
צחי הנגבי: אתה לא חייב.
משה גפני: אני חייב, אין ברירה, בשביל זה אני מקבל משכורת.
משה גפני: אחרת אני סתם נמצא פה.
משה גפני: על זה חלם משרד האוצר שנים רבות, לפרק הביטוח הלאומי.