GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מאיר פרוש: אולי זה יביא לכך שכולם יבואו לוועדות אם הם חברים בוועדות האלה, אבל על כל פנים אנחנו מבקשים, מאחר שאנחנו סיעה בת שבעה, שיהיה לנו ייצוג בוועדה המשותפת הזאת.
צחי הנגבי: חבר הכנסת יצחק הרצוג.
יצחק הרצוג: אני רוצה להציע כמה הצעות.
יצחק הרצוג: קודם כול, אדוני היושב-ראש, למה הדחיפות?
יצחק הרצוג: לא הבנתי למה זה צריך להיות היום.
יצחק הרצוג: הכנסת הזאת בנויה בפסיפס יותר מורכב מהכנסת הקודמת.
יצחק הרצוג: יש פה סיעות בגדלים שונים, צריך היה לדבר אתן.
יצחק הרצוג: הנושא הזה הוא נושא חשוב כי הוא עוסק במחירי הדיור, בגלל סוגיות מהותיות של תכנון ובנייה, ומנגד, איזון אינטרסים עם המרחב הירוק.
יצחק הרצוג: אני לא חושב שנכון להתחיל את הכנסת במחטף בזק על נושא כל כך רגיש.
יצחק הרצוג: אני רוצה לדעת למה זה דחוף.
יריב לוין: אני אסביר בדיוק את הדחיפות.
יצחק הרצוג: לחילופין, אם בכל זאת אתה רוצה שתקוים הצבעה היום, אני מבקש באמת שיוחלט שזה יהיה חמישה וחמישה מכל ועדה כדי לאפשר למגוון של סיעות להיות שותפות, כשיישמר הרוב והמיעוט של האופוזיציה והקואליציה, אבל קודם כול שיינתן מקום לכולם.
יצחק הרצוג: אני רוצה את חברי דב חנין בוועדה, אני חושב שאין עוררין על התרומה שלו לשיח בתחום של הגנת הסביבה, המרחב הירוק והתכנון.
יצחק הרצוג: אין סיבה שזה לא יקרה, שחד"ש תהיה מיוצגת בוועדה.
יצחק הרצוג: לכן, מה שאני מאוד מבקש – להגיע להסכמה לפחות בעניין הזה, אדוני היושב-ראש, אני חושב שזה הגון.
צחי הנגבי: אני רק אזכיר לידידי שהוועדה הזאת, אין לה סמכות לחוקק.
צחי הנגבי: בסופו של דבר המחוקק זה הכנסת ולפני כן גם הוועדות עצמן, במליאתן.
יצחק הרצוג: מה הסמכות שלה, אם כך?
דב חנין: ועדה משותפת, אדוני, היא ועדה שיכולה בהחלט לחוקק במצבים מסוימים.
צחי הנגבי: היא לא באה במקום הכנסת.
דב חנין: לא, שום דבר לא בא במקום כנסת.
דב חנין: גם ועדת הכנסת לא באה במקום הכנסת.
צחי הנגבי: חבר הכנסת חנין, אם הוא לא יהיה בוועדת המשנה, הוא לא פטור - - -
דב חנין: זאת לא ועדת משנה, אדוני.
צחי הנגבי: הוועדה המשותפת.
צחי הנגבי: הוא לא פטור מלהיות שותף לתהליך, להגיש הסתייגויות, להיות שותף בדיונים של המליאה.
יצחק הרצוג: אבל הופקדה סמכות בידיה, אדוני היושב-ראש.
יצחק הרצוג: הופקדה בידיה סמכות בעלת משמעות.
יצחק הרצוג: אם היא לא היתה בעלת משמעות, לא היינו מתכנסים פה בדיון.
יריב לוין: אדוני היושב-ראש, אם אני יכול להתייחס, ברשותך.
אורי מקלב: חבר הכנסת לוין, אני הייתי מודה לך אם תשמע עוד דובר אחד בעניין הזה כדי שתוכל להתייחס לכול.
צחי הנגבי: חבר הכנסת שטרית.
מאיר שטרית: אדוני היושב-ראש, האמת היא שאני חשבתי – הנה אנחנו רואים את תחיית המתים – אני הייתי בטוח שהחוק הזה מת וירד מן העולם, ועכשיו מחיים את החוק הזה שהוא חוק מאוד בעייתי.
מאיר שטרית: אנחנו נלחמנו נגדו בכל הכוח בכנסת שעברה, ואני לא שיניתי את עמדתי לגבי החוק.
מאיר שטרית: החוק מאוד מסוכן, מאוד בעייתי לדיור, מאוד בעייתי לשיכון, מאוד בעייתי לאיכות החיים ויוצר לדעתי גם פתח לשחיתות נוראית.
מאיר שטרית: אני אומר את זה בצער מכיוון שהחוק – כמו שהוא כתוב היום – הוא מאוד בעייתי.
מאיר שטרית: הממשלה הקודמת ניסתה להעביר אותו בכוח.
מאיר שטרית: האחריות של כולנו מחייבת טיפול בחוק הזה בצורה מסודרת ואני חושב שלא יקרה שום אסון אם נגדיל את הוועדה הזאת לארבעה וארבעה ונוסיף גם את דב חנין, אני חושב שהוא היה מאוד מאוד פעיל בוועדה הזאת ושימש גם מין מורה דרך בתחום הזה כיוון שהוא ישב בכל הישיבות, בניגוד אגב לחברי הוועדה שלא באו לישיבות, וזה מה שעלול לקרות שוב.
מאיר שטרית: אני חושב שלא יקרה שום דבר אם נקבע ארבעה וארבעה, בקואליציה יהיו חמישה ושלושה, כך שעדיין שומרים על פער של שניים לטובת הקואליציה.
מאיר שטרית: בדרך הזאת גם ייווצר נציג לסיעה שלי, שאין לה נציג כרגע.
מאיר שטרית: אם הקואליציה תקבל עוד אחד, יוכלו לשים את דוד צור שהוא חבר ועדת הפנים, נקבל עוד איזשהו איזון.
מאיר שטרית: לדעתי, תוספת של שני אנשים כאלה יכולה לשנות את המצב ולפחות לפתוח את הדיון מחדש כי יש באמת בעיות בחוק.
מאיר פרוש: אתה מתכוון לומר שכאשר חבר הכנסת חנין יהיה, ודאי שליהדות התורה לפני כן מגיע.
מאיר שטרית: אני ראיתי את הפעילות של דב חנין בוועדה הקודמת, לא ראיתי את יהדות התורה.
יצחק הרצוג: לכן אמרתי חמישה וחמישה.
צחי הנגבי: חבר הכנסת מקלב, אחרון הדוברים, אחרי כן יריב לוין והצבעה.
אורי מקלב: תודה רבה לך, אדוני היושב-ראש, אני מפנה את דברי בתחילה ליושב-ראש הקואליציה, חבר הכנסת יריב לוין.
אורי מקלב: בבית-ספר לדמוקרטיה שבו אני למדתי לא ראיתי באף שולחן ערוך שלקואליציה צריך רוב, ככה מרכיבים את ההרכב של הוועדה – כדי שלקואליציה יהיה רוב.
אורי מקלב: צריך נציגות, כך אתה אמרת, ואני לא ראיתי דבר כזה, לא יכול להבין דבר כזה.
אורי מקלב: ולא סתם רוב, צריך להיות רוב דורסני.
אורי מקלב: מה שהיה פעם שעברה, אנחנו כאופוזיציה לא ניתן לדרוס את האופוזיציה ולדרוס את המיעוט, במיוחד לא בנושאים כאלה חשובים, כאלה קריטיים.
אורי מקלב: אני חושב שאינה דומה הוועדה המשותפת הזו לוועדה המשותפת הזו, שהיא ועדה שיכולים להיות בה דברים לגבי תעודת זהות ביומטרית, כשלפעמים החוק מחייב לקבוע ועדה משותפת לחוק שהוא כל כך אקוטי לציבור במדינת ישראל.
אורי מקלב: מי שהיה בכנסת הקודמת יודע כמה השתתפו, כמה דיונים היו – דיונים רחבים – כמה היה צריך לשמוע גם את הציבור וגם לשמוע את אנשי המקצוע, גם את חברי הכנסת, בדיונים לגבי תהליכי תכנון ובנייה.
אורי מקלב: לעשות את זה ועדה קטנה, יעילה, זה לא המקום.
אורי מקלב: לא זאת הוועדה שאנחנו מדברים עליה כשהיא ועדה קטנה.
אורי מקלב: כאן צריכה להיות הרחבה – גם רוב של חמישה מול שלושה, אם הקואליציה צריכה להשתתף, עם רוב מוחלט, לא צריך בשביל זה לחכות.
אורי מקלב: ארבעה מול שניים, זה מה שצריך?
אורי מקלב: ככה אתם רוצים להתחיל את העבודה שלכם בקואליציה?
אורי מקלב: אני חושב שזה נושא שחייבת לדון בו ועדה הרבה יותר רחבה.
אורי מקלב: אין מישהו שיכול להבין, זה דבר שכולם מחכים לו, הממשלה רואה את זה כתהליך, אנחנו נקבע שלושה – מה, זאת ועדת משנה חסויה של ועדת חוץ וביטחון?
אורי מקלב: לכן, אין שום סיבה, אתה לא נימקת, אדוני יושב-ראש הקואליציה, מדוע לא יכול להיות ארבעה מול ארבעה, מינימום.
אורי מקלב: אנחנו חושבים גם על חמישה, אבל ארבעה מול ארבעה, ואז יהיה רוב של חמישה נגד שלושה?
צחי הנגבי: חבר הכנסת מקלב, תודה.
צחי הנגבי: אתה לא הבנת, אולי יריב לוין ירחיב מהי בכלל הוועדה הזאת.
צחי הנגבי: זאת לא ועדה שעוסקת בכלל תכנון הליכי הבנייה.
<ארבל אסטרחן: אומנם כפי שנאמר כאן, ועדות משותפות יכולות לחוקק אבל לא הוועדה הזו שכעת מדובר על הקמתה.
<ארבל אסטרחן: הוועדה קמה מכוח חוק שנקרא חוק הליכי תכנון ובניה להאצת הבניה למגורים (הוראת שעה), שנחקק ב-2011.
<ארבל אסטרחן: החוק נקבע כהוראת שעה, ושם נאמר שהוא יחול על תוכניות לדיור לאומי שהוגשו לוועדה לדיור לאומי והוחלט על הפקדתן עד תאריך מסוים.
מאיר שטרית: זה לא חוק המרפסות?
אורי מקלב: זה לא הרפורמה בתכנון ובנייה אבל זה מספיק חשוב לגבי תהליכים.
אורי מקלב: לא שומעים התנגדויות הציבור, איך התהליכים - - -
צחי הנגבי: סליחה, אתה לא קיבלת רשות דיבור.
<ארבל אסטרחן: ועוד מוסיף החוק באותו סעיף של הוראת שעה, שראש הממשלה ושר הפנים רשאים – אחרי שיקבלו המלצה מאותה ועדה משותפת שעל הקמתה מדובר כעת – להאריך את התקופה להפקדת התוכניות בתקופה אחת נוספת שלא תעלה על שמונה חודשים.
<ארבל אסטרחן: בעצם על זה מדובר – דיון בוועדה האם להמליץ לראש הממשלה ולשר הפנים להאריך את התקופה.
<ארבל אסטרחן: הם כבר פנו, ראש הממשלה ושר הפנים שלחו מכתב ליושב-ראש הכנסת בתחילת החודש שבו הם ציינו שבהתאם לחוק הקיים אפשר היה להגיש תוכניות עד 11 בפברואר.
<ארבל אסטרחן: החוק הוארך קצת אוטומטית לפי הסעיף הזה שכשיש בחירות, חיקוקים מוארכים אוטומטית, וכעת בעצם מבקשים להאריך את זה עד התקופה המקסימלית שמאפשר החוק.
צחי הנגבי: בסך הכול מדובר על ועדה שתכלית פעולתה היחידה היא להמליץ או לא להמליץ בפני ראש הממשלה והשר הממונה על הארכת תוקפן של תוכניות, זה הכול.
צחי הנגבי: אז ברוח הזאת צריך להתייחס אל הוועדה ולא ככה בתפיסה הרחבה האסטרטגית לגבי עולם הדיוק.
יצחק הרצוג: צריך להבין מה התוכניות.
צחי הנגבי: אז אותה ועדה, זה מה שהיא צריכה לעשות.
דב חנין: אדוני היושב-ראש, צר לי שככה מתנהל הדיון הזה כי אני חושש שחלק מחברי הכנסת, ואולי גם חלק מהאורחים, לא מבינים על מה אנחנו מדברים.
דב חנין: ברמה הטכנית, כמובן אדוני אתה דייקת, והיועצת המשפטית של הוועדה דייקה בהצגת הדברים, אבל ברמה המהותית אנחנו מדברים פה על סוגיה שהיא חלק מרקמה מאוד מאוד רחבה.
דב חנין: הדיון בנושא התכנון והבנייה בכנסת הקודמת היה אחד הדיונים החשובים, המהותיים והכבדים ביותר שהיו בכנסת.
דב חנין: ועדה של הכנסת עסקה בדיון בנושאים האלה במשך עשרות רבות של ישיבות שהתקיימו אחת לשבוע באופן קבוע בכל יום שלישי.
דב חנין: חוק הווד"לים, שזה החוק שאנחנו עוסקים בו, הוא קטע מתוך רקמה מאוד רחבה, שאם לא מכירים אותה אז אפשר להתייחס לכול טכני, ואם נמליץ או לא נמליץ להאריך או לא להאריך, והכול טכניקה ומה זה משנה מי יהיה שם, ממילא מי שיהיה שם לא מכיר את החומר.
דב חנין: זו טעות מאוד מאוד גדולה, ואני חושב שזו טעות שגם תעלה לנו במחיר יקר.
דב חנין: למשל, אחת הסוגיות המרכזיות שעליה היה הוויכוח בחוק התכנון והבניה, סוגיית הדיור בר-השגה.
דב חנין: ברור לנו היום – מה שאנחנו טענו אבל הממשלה הכחישה – שחוק הווד"לים לא נותן מענה לפתרונות של דיור בר-השגה.
דב חנין: היום זו עמדתה הרשמית של המדינה בפני בית-המשפט העליון.
דב חנין: אלה הן שאלות רציניות מאוד.
דב חנין: הן לא שאלות טכניות, הן לא שאלות קטנות, הן שאלות שצריכות פתרון במסגרת החוק כי מה שהממשלה טענה שנפתר, לא נפתר בכלל.
דב חנין: עובדה שכך טוענת הממשלה בפני בג"ץ.
דב חנין: לכן, אני חושב שאם אנחנו רוצים שהוועדה הזו תעשה עבודה טובה, צריך לאפשר לה הרכב יותר רחב.
דב חנין: אני שמעתי את דברי יושב-ראש הקואליציה אבל אני רוצה להזכיר לו שגם בכנסת הקודמת היו ועדות משותפות גדולות יותר מאשר שמונה, למשל הוועדה שעסקה בתכנון ובנייה.
יריב לוין: היו, במקרים נדירים מאוד.
דב חנין: לא, לא כל כך נדירים.
יריב לוין: מאוד נדירים.
דב חנין: אני לא יודע מה זה נדיר.
דב חנין: אם שליש מהוועדות המשותפות היו יותר גדולות משמונה, זה לא נדיר.
יריב לוין: לא היה שליש.
דב חנין: אתה היית יושב-ראש ועדת הכנסת, לכן אתה אמור לזכור.
דב חנין: אני יכול להזכיר לך כמה מקרים אבל לא ניכנס לזה כרגע.
דב חנין: אני אומר לך, אדוני היושב-ראש, כיוון שהסוגיה הזאת היא סוגיה מאוד מורכבת, מאוד עדינה, הצטבר פה בכנסת הרבה מאד ידע בדיונים הקודמים שהיו – חבר הכנסת מקלב, אני בעוונותי, אנחנו למדנו את הנושאים האלה לפני ולפנים.
דב חנין: הכנסת פשוט מכשילה את עצמה, לא רק את האופוזיציה – כמובן רוצים להכשיל את האופוזיציה – אבל לא רק את האופוזיציה מכשילים פה אלא את עבודת הכנסת.
דב חנין: לכן, אני מצטרף להצעתו של חבר הכנסת הרצוג, בשם האופוזיציה, להרחיב את הוועדה הזאת כוועדה שבאמת עוסקת בסוגיה מיוחדת.
דב חנין: חבר הכנסת לוין, אני לא רואה בזה איזשהו תקדים, אני לא אומר שכל ועדה משותפת צריכה להיות בהרכב של עשרה חברים, אבל הרכב של הוועדה הזו של עשרה חברים יתרום לעבודת הכנסת.
פנינה תמנו: יש לי שתי שאלות.
צחי הנגבי: סליחה, אנחנו קבענו מועד להצבעה והוא יהיה עכשיו.
פנינה תמנו: חבל שלא נותנים לחברת כנסת חדשה להשמיע את דברה.
פנינה תמנו: דווקא רציתי הבהרה כלשהי לפני ההצבעה.
צחי הנגבי: לפנים משורת הדין, בבקשה.
פנינה תמנו: תודה-תודה.
פנינה תמנו: הדבר הראשון, הייתי רוצה לדעת מבחינה מהותית מה בעצם הקושי להרחיב את הוועדה.
פנינה תמנו: הדבר השני, האם הוועדה תוכל, מלבד להמליץ, גם באמת לגעת בתכנים של התוכניות המוגשות.
צחי הנגבי: לגבי השאלה השנייה, אין לי מושג.
צחי הנגבי: אולי ארבל שהיתה פה יודעת.
צחי הנגבי: אני מניח שהיא יכולה לעסוק בתכנים כי זה המהות של הדיון.
<ארבל אסטרחן: ברור.
פנינה תמנו: מלבד ההמלצה של התוכניות.
<ארבל אסטרחן: המשמעות של ההמלצה היא לדון בתוכן ולהחליט האם צריך להאריך או לא.
פנינה תמנו: האם יכולים לבצע שינויים.
<ארבל אסטרחן: שינויים בחוק לא.
צחי הנגבי: מדובר רק על הארכת תוקף תוכניות קיימות.
<ארבל אסטרחן: יכולים להמליץ או לא להמליץ.
דב חנין: זו שוב תשובה טכנית, גברתי היועצת המשפטית.
צחי הנגבי: סליחה, לא קיבלת רשות דיבור.
דב חנין: ועדה יכולה - - -
צחי הנגבי: סליחה, חבר הכנסת חנין.
דב חנין: אני רוצה להעיר.
צחי הנגבי: אתה יכול לבקש את רשות הדיבור.
דב חנין: אז אני מבקש להעיר.
צחי הנגבי: אני לא יכול לתת לך כי אני במהלך של תשובה לחברת הכנסת תמנו-שטה.
דב חנין: אז אנא השב ואחריך.
צחי הנגבי: עכשיו, לעניין השאלה הראשונה שלך.
צחי הנגבי: אנחנו מקימים ועדות משותפות חדשות לבקרים.
צחי הנגבי: אני התנסיתי בכך בחמש השנים כשכיהנתי כיושב-ראש ועדת החוץ והביטחון, אנחנו ניהלנו ועדות משותפות – גם עם ועדת החוקה לעניינים מסוימים, גם עם הוועדה לביקורת המדינה לעניינים מסוימים, גם עם ועדת הכספים לעניינים מסוימים.
צחי הנגבי: הן היו מצומצמות, זאת היתה המטרה.
צחי הנגבי: זה נכון, כפי שציין חבר הכנסת חנין, יש חריגים, יש מקרים, מתי-מעט.
צחי הנגבי: חברי הכנסת הם מאוד מאוד עסוקים בכל הוועדות, מוסיפים על זה ועדות משנה ומוסיפים על זה ועדות משותפות.
צחי הנגבי: קשה מאוד להגיע למיצוי, והתוצאה היא שהוועדות האלה מתפקדות ללא אנשים.
צחי הנגבי: זו המגמה הכללית.
צחי הנגבי: בסך הכול, גדר הוויכוח פה הוא האם ארבע-שתיים או חמש-שלוש, בהקשר של אופוזיציה קואליציה.
צחי הנגבי: יש שני חברים מאוד מנוסים באופוזיציה, לפי ההרכב שהוצע – גם חבר הכנסת דוד אזולאי, גם חבר הכנסת אבישי ברוורמן.
צחי הנגבי: אני יכול לומר לכם שאם שני החברים האלה, עם תחילת דיוני הוועדה, יבואו – או מטעמם חבר הכנסת הרצוג – ויאמרו לי שלפי פעולת הוועדה הם חייבים שיהיה עוד נציג אחד לקואליציה ולאופוזיציה, אני אשקול בחיוב להעלות מחדש את הנושא הזה.
יצחק הרצוג: למה שלא נסכם על זה עכשיו ברוח טובה?
צחי הנגבי: לא, זאת רוח טובה.
צחי הנגבי: זאת ההצעה שלי ברוח טובה.
מאיר פרוש: גם אם המרכז מטעם האופוזיציה, חבר הכנסת הרצוג, מבקש ממך – אתה חייב כקואליציה, מה שהחלטתם - - -
צחי הנגבי: לא, אני לא אמרתי מי.
מאיר פרוש: זה גם לא דחוף כל כך.
מאיר פרוש: למה לא לתת את ההידברות?
מאיר פרוש: קבעת זמן להצבעה – אין לך כרגע זמן – תקבע זמן להידברות.
צחי הנגבי: אני קבעתי את המודל.
צחי הנגבי: הוועדה הזאת תתחיל לעבוד, ואני הבטחתי - - -
צחי הנגבי: לא נתווכח על קוצו של יו"ד.
יצחק הרצוג: עד מתי הצו מאריך את החוק?
יריב לוין: 5 במאי.
יריב לוין: זה דחוף, אין ברירה.
צחי הנגבי: זאת הבעיה.
צחי הנגבי: ולכן אנחנו נחליט, אני מבקש שזה יהיה בהסכמה, לא חושב שפה צריך להיות קואליציה-אופוזיציה.
מאיר פרוש: למה שאני אסכים?
מאיר פרוש: אתה לא מסכים לדחות את זה, אז למה שאני אסכים להצביע בעד?
מאיר פרוש: ישיבה ראשונה של ועדת כנסת, הקואליציה לא תיאמה בכלל עם האופוזיציה.
צחי הנגבי: לא חייב.
מאיר פרוש: כי יהדות התורה היא סיעה שבאה לישיבות?
צחי הנגבי: אני מעלה להצבעה את ההרכב.
אורי מקלב: אם זה משהו לא מהותי, מה אכפת לכם?
אורי מקלב: אם זה כל כך לא מהותי, מה יקרה?
אורי מקלב: הרי היא הנותנת.
אורי מקלב: הרי אם אתה אומר שזה משהו לא מהותי, משהו טכני, אז עוד אחד, אז מה הבעיה?
אורי מקלב: לשני הצדדים התשובה הזאת.
צחי הנגבי: מי בעד, ירים את ידו?
דב חנין: אני כמובן נגד, אבל אין לי זכות הצבעה.
דב חנין: בעד – 9
צחי הנגבי: ההצעה אושרה.
מאיר פרוש: זו סתם פגיעה ביש עתיד.
מאיר פרוש: הם אומרים שהם באים עם פוליטיקה חדשה, הם חושבים לבוא לוועדות.
מאיר פרוש: למה אתה חושש לרגע שאי-אפשר להכניס שני חברים נוספים מיש עתיד, וגם מהאופוזיציה?
אברהם מיכאלי: שיתחילו לעבוד, נראה אותם.
צחי הנגבי: כיוון שהייתי הרבה שנים באופוזיציה, אני מבין אותך.
צחי הנגבי: זה באמת לא נושא של קואליציה ואופוזיציה.
מאיר פרוש: יש עתיד אומרים שהם פוליטיקה חדשה.
מאיר פרוש: יבואו לעבוד, אז תן להם אפשרות.
פנינה תמנו: כבר ישן כל פעם לנגן על הפוליטיקה החדשה.
יפעת קריב: אם אפשר מילה, דיברת על יש עתיד.
יפעת קריב: אחת החוויות היותר קשות שלי כאזרחית מהשורה כשהגעתי לוועדות הכנסת בעבר זה לראות את הוועדות ריקות מחברי כנסת.
יפעת קריב: מגיעים אזרחים, מדברים, משמיעים את קולם.
מאיר פרוש: אבל תמיד ראית את הדתיים שם.
יפעת קריב: רק לסיים ולומר - כשיש עומס של ועדות, הכנסת לא נראית טוב בעיני הציבור.
יפעת קריב: בואו נהיה ממוקדים, יעילים, זאת פוליטיקה חדשה.
יצחק הרצוג: מאה אחוז, נראה את הסיעה שלך, אין בעיה.
יפעת קריב: אני מבטיחה לך שתראה את זה.
החוק הבאות: הצעת חוק שירות ביטחון (הוראת שעה) (תיקון מס' 15), התשע"ג-2013
צחי הנגבי: הנושא השלישי על סדר-יומנו הוא בקשת הממשלה להקדמת הדיון בהצעות החוק הבאות, יש לנו שבע כאלה, אנחנו נעבור אחת-אחת.
צחי הנגבי: הראשונה היא הצעת חוק שירות ביטחון (הוראת שעה) (תיקון מס' 15).
צחי הנגבי: מי מן הממשלה יציג את הנימוק?
יריב לוין: שירות ביטחון זה צריך להיות משרד הביטחון.
צחי הנגבי: אנא שיקראו להם, אנחנו נעבור לדיון במספר 2.
דוד רותם: משרד המשפטים גם יכול.
צחי הנגבי: זה הארכת תוקף שירות ביטחון, אבל כרגע אנחנו מתקדמים.
צחי הנגבי: (המשך בעמוד 28 בפרוטוקול).
צחי הנגבי: הצעת חוק הרשויות המקומיות (בחירות) (הוראת שעה).
צחי הנגבי: מי אמור להציג?
צחי הנגבי: תציג את התיקון, זה בסך הכול שינוי של יומיים.
<רון אלמוג: רון אלמוג, הלשכה המשפטית, משרד הפנים.
<רון אלמוג: השנה, המועד האחרון להגשת רשימות נופל על חג סוכות.
<רון אלמוג: אנחנו מבקשים לתקן בהוראת שעה לבחירות האלה, להקדים את המועד להגשת רשימות ביומיים כך שיהיו שני ימי חול מלאים להגיש את הרשימות.
<רון אלמוג: בגלל שלוח הזמנים של הבחירות כבר מתחיל – הבחירות הן באוקטובר – אנחנו מבקשים להקדים את הדיון בהצעה כדי שהמועדים יהיו ידועים וברורים לכולם ולא לחכות לרגע האחרון עם קביעת המועדים.
צחי הנגבי: האם מישהו רוצה להתייחס?
צחי הנגבי: אני עובר להצבעה על בקשת הממשלה בעניין זה.
צחי הנגבי: מדובר רק על הקריאה הראשונה.
צחי הנגבי: דרך אגב, בכל המקומות, ארבל, מדובר על קריאה ראשונה.
צחי הנגבי: בקשת הממשלה אושרה.
צחי הנגבי: הצעת חוק המאבק בתופעת השכרות (הוראות שונות ותיקוני חקיקה).
<יואל הדר: יואל הדר, המשרד לביטחון פנים.
<יואל הדר: מדובר על מה שקוראים "חוק האלכוהול".
<יואל הדר: החוק נדון לפני שלוש שנים בוועדה משותפת לוועדת הפנים והגנת הסביבה ולוועדת החוקה.
<יואל הדר: נחקקו בו כל מיני סעיפים שנוגעים לאפשרויות של שפיכת אלכוהול במקומות ציבוריים, ולאחר מכן בחוק שנחקק יותר מאוחר לגבי רישוי עסקים ניתנה אפשרות שלא למכור אלכוהול בין השעות 23:00 ל-06:00 בבוקר.
<יואל הדר: החוק הוכיח את עצמו גם מבחינה מהותית – יש לנו שני סקרים שמוכיחים שיש ירידה בצריכה מופרזת של אלכוהול על-ידי קטינים, שזה היה אחד הדברים העיקריים של החוק.
<יואל הדר: היו הרבה מאוד הצעות חוק פרטיות שנדונו במסגרת הוועדה, שגם כן הוכנסו פנימה בצורה כזו או אחרת.
<יואל הדר: אנחנו חושבים שהחוק מאוד הוכיח את עצמו, זו היתה הוראת שעה, ולכן אנחנו היום רוצים להפוך את זה להוראת קבע.
<יואל הדר: הבעיה היא שהוראת השעה פוקעת ב-5 במאי, ולכן יש לנו צורך להפוך את זה להוראת קבע בדחיפות מרבית כדי שלא יהיה מצב שלא נוכל להמשיך לבצע את הפעילות.
צחי הנגבי: אני מניח שאין מתנגדים למאבק בתופעת השכרות.
צחי הנגבי: אושר.
יצחק הרצוג: אני רוצה להחמיא למשרד לביטחון פנים, אדוני, על העבודה המקצועית בהגשת החומר על החוק הזה, והעובדה שהוא נוכח פה, להבדיל ממשרדים אחרים.
צחי הנגבי: תעביר בבקשה את המחמאה לשר הקודם ולכל השרים שקדמו לו.
דוד רותם: כשרציתי לאסור מכירת אלכוהול בכוסות בתחנות דלק, המשרד לביטחון פנים התנגד.
צחי הנגבי: תבוא אתם חשבון במועד אחר.
<יואל הדר: יש דיון בוועדה, אפשר להעלות את זה.
צחי הנגבי: הצעת חוק פיקוח אלקטרוני על משוחררים בערובה ומשוחררים על תנאי ממאסר (הוראת שעה) (תיקון מס' 3), התשע"ג-2013.
<יואל הדר: מדובר בהוראת חוק, זוהי הוראת שעה שגם כן פוקעת באותו מועד בגלל הכנסת.
<יואל הדר: היום, מי שמטפל באיזוק האלקטרוני זה שירות בתי הסוהר, הוא בעצם מנהל את היחידה הזאת.
<יואל הדר: יש לנו כוונה להשאיר את זה בידי השב"ס אבל ליצור מנגנון קצת יותר אפקטיבי, לטעמנו, בנושא האיזוק האלקטרוני.
<יואל הדר: אנחנו עובדים על חוק רציני יחד עם משרד המשפטים ומשרד אחרים רלוונטיים.
<יואל הדר: בשלב זה אנחנו מבקשים להאריך את הקיים בשנה על מנת לסיים את כל הדיונים בינינו, יש גם דיוני תקציב שקשורים לעניין הזה.
<יואל הדר: ההוראה פוקעת ב-5 במאי, אנחנו מבקשים להאריך את זה בשנה.
משה זלמן פייגלין: האם אתה יכול להסביר את החוק?
<יואל הדר: הקיים?
<יואל הדר: הוא מאוד פשוט.
<יואל הדר: מי שמנהל את האיזוק האלקטרוני זה שב"ס.
<יואל הדר: הוא חל על משוחררים בערובה ועל אסירים בשליש האחרון.
<יואל הדר: לגביהם, השופט יכול להחליט לשים אותם באיזוק אלקטרוני ולא לנקוט במעצר.
משה זלמן פייגלין: משפט מעצר בפועל.
<יואל הדר: במקום מעצר בפועל בבית כלא, הוא שם אותם בבית אבל עם איזוק אלקטרוני.
<יואל הדר: זה לא מעצר בית אלא יש איזושהי אינדיקציה אם הוא עוזב את המקום.
<יואל הדר: הבעיה היא שיש לנו הרבה מאוד הפרות באיזוק האלקטרוני, ולכן אנחנו צריכים לשפר את המנגנון הקיים.
<יואל הדר: המנגנון, לא מבחינה תקציבית – הוא חוסך גם מבחינת זכויות אדם, במקום לשים מישהו בבית המעצר, אפשר לשים אותו בבית.
<יואל הדר: זה גם כן נותן איזשהו מענה לבעיה שאי-אפשר לשחרר אותו חופשי בגבולות המדינה.
צחי הנגבי: אני אעלה את בקשת הממשלה להצבעה.
צחי הנגבי: אני מציין לפרוטוקול שאני נמנע, מטעמי ניגוד עניינים.
משה זלמן פייגלין: ברשותך, אני אסביר ששאלתי את השאלה ששאלתי משום שמבחינתי, יש הבדל מהותי בין להרחיב את המעצר אל הבית לבין להגביל את החופש עם האזיק האלקטרוני, וזה מה שרציתי כאן להבין.
משה זלמן פייגלין: אם מדובר במצב שהבן אדם הוא ממילא עצור, זה בסדר גמור.
צחי הנגבי: אנחנו עוברים להצבעה בנושא שעכשיו נדון.
צחי הנגבי: בעד – רוב
צחי הנגבי: נמנעים – 1 (חה"כ צחי הנגבי)
צחי הנגבי: אני נמנע.
צחי הנגבי: הצעת חוק לתיקון פקודת הרוקחים (מס' 23) (הוראת שעה).
צחי הנגבי: מי מציג את בקשת הממשלה?
<נילי חיון דיקמן: נילי דיקמן, הלשכה המשפטית, משרד הבריאות.
<נילי חיון דיקמן: ב-1 במאי צריך להיכנס לתוקפו חוק תיקון לפקודה שמחייב שינוי באריזות של תרופות.
<נילי חיון דיקמן: בשל קשיים בהיערכות חברות התרופות יש חשש שיהיו קשיים באספקה של תרופות עם כניסת החוק לתוקף.
<נילי חיון דיקמן: הוראת השעה הזאת נועדה לאפשר המשך שיווק של תרופות בתנאים מסוימים ומי שיעמוד בהם יוכל להמשיך לשווק אריזות גם אם לא הותאמו לפי הוראות הסימון.
<נילי חיון דיקמן: מדובר על הוראת שעה לתשעה חודשים, והמשך השיווק הוא מדורג.
<נילי חיון דיקמן: אנחנו צריכים להעביר את זה לפני ה-1 במאי.
באסל גטאס: אבל אין שום סנקציה על חברות התרופות?
<נילי חיון דיקמן: מדובר בהסדר שאומר שחברות התרופות ישלמו היטל, ומשרד הבריאות ייטול על עצמו את ההנגשה הראשונית של אריזות התרופות שנועדו להיעשות.
מאיר שטרית: אנחנו לא דנים פה בחוק.
<נילי חיון דיקמן: התיקון קובע הוראות סימון בשפות הרוסית והערבית על גבי אריזה של תרופה.
<נילי חיון דיקמן: היות והם לא הספיקו לשנות את האריזות, אנחנו מאפשרים להם – למי שיבחר – לשלם היטל, כפי שקבוע בהוראת השעה, ומשרד הבריאות ייקח על עצמו את ההנגשה.
פנינה תמנו: אבל זה לא משהו מכוון או התנגדות של החברות.
פנינה תמנו: זה פשוט תקופת זמן כלשהי.
<נילי חיון דיקמן: יש להם מלאים.
<נילי חיון דיקמן: זה לתקופה של חצי שנה.
<נילי חיון דיקמן: הם מדברים על כך שבתקופה הזאת הם יוכלו לסיים את ההיערכות שלהם.
<נילי חיון דיקמן: נזכיר, שהחוק הזה כבר הוארך.
<נילי חיון דיקמן: הוא היה צריך להיכנס לתוקף באוגוסט 2012, כבר הארכנו להם בתשעה חודשים, לכן מדובר בהארכה נוספת פשוטה.
צחי הנגבי: הצעת חוק סדר הדין הפלילי (עצור החשוד בעבירת ביטחון) (הוראת שעה).
צחי הנגבי: מי אמור להציג אותה?
<נעמה פויכטוונגר: נעמה, משרד המשפטים.
<נעמה פויכטוונגר: הוראת השעה לגבי עצור החשוד בעבירת ביטחון קובעת כמה הוראות מיוחדות שנוגעות למעצר של עצור שחשוד בעבירת ביטחון, בעיקר הארכה מוגבלת, אבל הארכה מסוימת של ימי מעצר לצורכי חקירה, עוד כמה סמכויות שאם יהיה צורך אני ארחיב לגביהן.
<נעמה פויכטוונגר: אני רוצה להגיד כמה מלים על הצורך כרגע בהארכת הוראת השעה.
<נעמה פויכטוונגר: הוראת השעה היתה אמורה לפקוע בדצמבר 2012.
<נעמה פויכטוונגר: כמו שהוזכר פה קודם, מכוח חוק-יסוד: הכנסת, סעיף 38, היא מוארכת אוטומטית עד ל-5 במאי.
<נעמה פויכטוונגר: הכוונה היא להפוך את ההסדר להסדר של קבע.
<נעמה פויכטוונגר: זה כבר פרק בתוך הצעת חוק המאבק בטרור, שעבר קריאה ראשונה בכנסת הקודמת ואנחנו מקווים שתוחל עליו רציפות בקרוב.
<נעמה פויכטוונגר: מכיוון שהצעת חוק המאבק בטרור עדיין לא קודמה, הגענו למצב שהוראת השעה עומדת לפקוע.
<נעמה פויכטוונגר: אם זה מה שיקרה בלי שהחוק יוארך מבעוד מועד, נהיה במצב שאין לשב"כ את הסמכויות המיוחדות שנדרשות לו לצורך חקירה של חשודים בעבירת ביטחון.
<נעמה פויכטוונגר: גם אציין, שהוראת השעה קובעת חובת דיווח של שר המשפטים לכנסת אחת לשישה חודשים לגבי היקף השימוש בסמכויות לפי החוק הזה.
<נעמה פויכטוונגר: הנתונים שהועברו עד היום לכנסת מלמדים שהשימוש שנעשה בסמכויות האלה הוא מאוד מצומצם.
<נעמה פויכטוונגר: השב"כ עושה בהן שימוש במשורה לגבי אחוז מאוד קטן מהנחקרים שלו.
דוד רותם: זה לא השב"כ, זה בתי-המשפט.
<נעמה פויכטוונגר: חלק זה סמכויות של גורמי חקירה, הרוב זה בתי-המשפט.
באסל גטאס: מהן הסמכויות?
<נעמה פויכטוונגר: כמו שאמרתי, הקבוצה הראשונה של סמכויות נוגעת להארכה מוגבלת של ימי מעצר לצורכי חקירה לפני הבאת העצור בפני שופט – 48 שעות.
<נעמה פויכטוונגר: כמובן, החוק גם קובע מי הדרג שמאשר כל הארכה.
<נעמה פויכטוונגר: הארכה עד 72 שעות, באישור ראש אגף החקירות בשב"כ, כשהעילה היא רק שהפסקת החקירה, לא לפגוע פגיעה ממשית בחקירה שיש בה כדי לסכל מניעת פגיעה בחיי אדם.
<נעמה פויכטוונגר: זאת עילה שחוזרת על עצמה כמעט לכל אורך החוק.
<נעמה פויכטוונגר: עד 96 שעות, רק באישור בית-המשפט.
<נעמה פויכטוונגר: הבקשה שהוגשה בהסכמת היועץ המשפטי לממשלה.
<נעמה פויכטוונגר: אני לא יודעת עד כמה לפרט.
<נעמה פויכטוונגר: זאת הקבוצה הראשונה של הסמכויות.
<נעמה פויכטוונגר: יש עוד הארכה מסוימת של ימי מעצר לפני הגשת כתב אישום – גם כן בהחלטה של בית-משפט בלבד, עם עילות מיוחדות.
<נעמה פויכטוונגר: יש עוד סמכות חריגה שניתנה לבית-המשפט העליון להאריך בתנאים מסוימים מעצר של חשוד, שלא בנוכחותו, בנסיבות שבהן הפסקת החקירה לצורך הבאת החשוד להארכת המעצר עלולה לפגוע פגיעה ממשית בחקירה, כשיש הסתברות קרובה לוודאי שהפסקת החקירה תמנע מאתנו לסכל פגיעה בחיי אדם.
<נעמה פויכטוונגר: אני כן אציין שהוראת השעה בגרסתה המוקדמת יותר הובאה לדיון בבית-המשפט העליון.
<נעמה פויכטוונגר: בית-המשפט העליון בשנת 2009 הורה על בטלותו של אחד הסעיפים בהצעת החוק.
<נעמה פויכטוונגר: בעקבות ההוראה הזאת נערכה איזושהי רוויזיה גדולה בחוק הזה.
<נעמה פויכטוונגר: בשנת 2010, אחרי דיונים ארוכים בוועדת חוקה, הוכנסו הרבה מאוד תיקונים בחוק, כל הסמכויות מאוד צומצמו, כל הדרגים המאשרים - - -
דוד רותם: בוז'י היה זה - - -
צחי הנגבי: אדוני יושב-ראש ועדת החוקה, אתה תומך?
צחי הנגבי: בוז'י אפילו תומך.
צחי הנגבי: הוא עשה את העבודה.
יצחק הרצוג: עשינו את העבודה הזאת יחד.
משה זלמן פייגלין: אני לא אתמוך בהצעה הזאת, אני אהיה חייב להימנע.
משה זלמן פייגלין: חוק כזה שעוסק בזכויות אדם, לא יכול להיות שנתבקש להצביע עבורו בלי לקבל את החוק בצורה מסודרת.
מאיר שטרית: אנחנו לא מצביעים על החוק.
צחי הנגבי: אנחנו לא מצביעים על החוק.
צחי הנגבי: אנחנו מאפשרים לממשלה להקדים את הדיון.
אברהם מיכאלי: מדובר על הקדמת דיון.
אברהם מיכאלי: תבוא לוועדת חוקה, תתנגד.
צחי הנגבי: רבותי, חבר הכנסת פייגלין צודק.
צחי הנגבי: אם היינו דנים בגופו של החוק, אכן.
צחי הנגבי: אנשים פה קיבלו לפי מה שאני מבין את החומר בשעה 09:52.
משה זלמן פייגלין: מדובר כאן בהארכה.
יריב לוין: לא הארכה.
יריב לוין: רק לקצר את המועד, שאפשר יהיה לדון בו היום ולא בשבוע הבא.
צחי הנגבי: אני אסביר.
צחי הנגבי: היו אכן חוקים שדיברו על הארכת תוקף.