GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
צחי הנגבי: החוק הזה, הממשלה מבקשת לפטור אותה מחובת ההנחה כדי שהיא תוכל לבוא במועד מוקדם בפני הכנסת – אולי אפילו השבוע, אולי בשבוע אחרי – בקריאה ראשונה.
צחי הנגבי: לאחר מכן, הדיון המהותי מתקיים כמקובל.
משה זלמן פייגלין: עוד קודם לכן יהיה הדיון בוועדת החוקה?
צחי הנגבי: לא לא.
צחי הנגבי: קודם כול, הממשלה מגישה לכנסת הצעת חוק, אין בה אף פעם דיון מוקדם כי זו הפררוגטיבה של הממשלה.
אברהם מיכאלי: יש דיון במליאה.
צחי הנגבי: יש דיון במליאה, כל אחד יכול להירשם ולדבר, ולאחר מכן אם החוק עובר בכנסת לוועדה הרלוונטית, ועדת החוקה, שם מתחיל הדיון המהותי לאחר קריאה ראשונה.
פנינה תמנו: זו רק הצבעה על פטור מהנחה.
צחי הנגבי: זה מה שהיא הסבירה עכשיו דקות ארוכות.
צחי הנגבי: לא מדובר על התוקף, על המהות, על הנושאים הספציפיים.
צחי הנגבי: אנחנו מאפשרים לממשלה מעת לעת – בדרך כלל הבקשות הן לא רבות – פטור מחובת הנחה לאחר שהמתינו חודשים ארוכים בגלל מערכת הבחירות.
צחי הנגבי: אם היינו בתקופה רגילה, היו ממתינים כרגיל.
מאיר שטרית: היושב-ראש, הערה לסדר.
מאיר שטרית: בהצעות פה אנחנו לא דנים במהות.
פנינה תמנו: הדיון המהותי עוד בפנינו.
מאיר שטרית: אני מדבר על מהות הדיון בהצעות אלה.
מאיר שטרית: אנחנו לא דנים בהן, לא מפרטים את החוק.
מאיר שטרית: מדובר על הארכה או לא הארכה.
צחי הנגבי: אנחנו לא דנים וגם לא מבינים.
מאיר שטרית: עוד מעט מגיעים לתקציב, אני מפחד שיהיה פה דיון על התקציב.
צחי הנגבי: מי בעד בקשת הממשלה?
צחי הנגבי: נמנעים – 1
<יואל הדר: אני אייצג את משרד הביטחון בנושא הראשון.
צחי הנגבי: אנחנו חוזרים לסעיף הראשון על סדר-היום: הצעת חוק שירות ביטחון.
<יואל הדר: נכון להיום, אפשר לגייס חיילים לכאורה רק לשנתיים וחצי אבל בגלל הוראת השעה שהוארכה מעת לעת – ואדוני יודע זאת מוועדת חוץ וביטחון – היום אפשר לגייס מיועדים לשירות ביטחון לשלוש שנים.
<יואל הדר: מה שמשרד הביטחון מבקש פה זה להאריך את המצב הקיים עד ליולי 2014.
<יואל הדר: אם בדיונים לגבי השוויון בנטל יהיה שינוי בנושא הזה, ודאי שהם ישנו זאת תוך כדי זה.
<יואל הדר: הבעיה שהוראת החוק הקיימת פוקעת ב-5 במאי, לכן יש צורך להאריך את הוראת השעה הקיימת גם כן.
מאיר פרוש: אני מבין שמלכתחילה לא היה מדובר על כך שאתה תציג את החוק, כך שאין לי טענות מיוחדות, אגיד גם למה.
מאיר פרוש: לדעתי, מי שנתן את דברי ההסבר לחוק הזה, לכאורה הוא לא עובד בתלם, כמו שאומרים.
מאיר פרוש: בדברי ההסבר הוא מסביר שהסיבה שיש ירידה בהיקף המתגייסים לצה"ל זה בגלל ירידה בהיקף הילודה ובהיקף העלייה, והמחבר של דברי ההסבר האלו שכח משום מה שיש לנו קואליציה חדשה, כשהבעיה המרכזית בכך זה שוויון בנטל, לא בעיה של ילודה.
מאיר פרוש: אני חושב שהעיקר לוקה בחסר.
צחי הנגבי: דברי ההסבר יתוקנו.
צחי הנגבי: למהות העניין, אתה לא מתנגד.
צחי הנגבי: מישהו מתנגד?
יצחק הרצוג: פייגלין רוצה להתנגד?
מאיר שטרית: אז הצבעה.
משה זלמן פייגלין: עוד פעם, אבל מה משמעות ההצבעה עכשיו?
<קריאה: הארכת תוקף.
<קריאה: שאפשר להניח את החוק.
משה זלמן פייגלין: עכשיו אנחנו מצביעים על ההצעה?
צחי הנגבי: אנחנו מאפשרים להעלות את זה במליאה.
מאיר שטרית: הממשלה לא צריכה להניח את הצעת החוק 24 שעות לפני, היא יכולה להביא אותה עכשיו.
<יואל הדר: במקום שזה יעלה למליאה עוד יומיים, זה יעלה היום.
צחי הנגבי: מי שמעלה את ההצעה זו ועדת החוץ והביטחון.
צחי הנגבי: היא צריכה לקבל על כך החלטה והיא כבר קיבלה, אבל היא צריכה להעביר את זה להחלטת המליאה.
צחי הנגבי: המטרה היא לאפשר – אנחנו מאפשרים להעלות את זה במליאה.
מאיר פרוש: אני רוצה רק משפט אחד לומר.
צחי הנגבי: רק שנייה.
צחי הנגבי: חבר הכנסת פייגלין בעניין הזה רוצה לומר משהו?
משה זלמן פייגלין: לא, הבנתי.
מאיר פרוש: במתווה המשותף של יש עתיד עם הליכוד כתוב שיאריכו את זה עד ה-31 בדצמבר 2014, ופה מבקשים עד אוגוסט 2014 או יולי.
מאיר פרוש: אני אומר שנהיה רציניים – לפי מה אנחנו עובדים?
מאיר פרוש: לפי המתווה?
צחי הנגבי: אני מודיע לכבודו שהמתווה המשותף יתוקן ברוח הדברים שאמרת.
צחי הנגבי: מי בעד הצעת הממשלה?
צחי הנגבי: נמנעים - מיעוט
באסל גטאס: יש לי שאלה.
באסל גטאס: אפילו דברים שאולי הם טריוויאליים לחברים ותיקים שמכהנים הרבה קדנציות, למה אנחנו מקבלים את החומר רק עם הגיענו לכאן?
צחי הנגבי: אני קיבלתי על כך כמה הערות.
צחי הנגבי: הממשלה נתנה לנו מאוחר.
צחי הנגבי: אנחנו נבהיר לממשלה שכשנקבל מאוחר בקשות מן הסוג, אנחנו לא נעביר אותן לדיון בוועדה.
צחי הנגבי: אנחנו דורשים את זה כמה שיותר מהר כדי שלחברים יתאפשר להתעמק בדברים.
מאיר שטרית: הפעם יש הצדקה לממשלה כי רק אתמול היתה ועדת שרים לחקיקה, בלי זה לא יכלו להביא זאת לכנסת.
צחי הנגבי: אבל עכשיו ניכנס לסדר יותר רגוע של הדברים, וזאת הבקשה שלנו מהקואליציה ומהממשלה.
צחי הנגבי: אנחנו מתקדמים עכשיו לסעיף האחרון באותה סדרה.
<קריאה: נצביע.
צחי הנגבי: אני ראיתי הצבעה על העניין הזה.
צחי הנגבי: אם לא, אפשר שוב.
צחי הנגבי: מי בעד הבקשה להקדמת הדיון בחוק שירות ביטחון?
מאיר פרוש: שני החוקים האלה שרוצים עכשיו להציג הם באמת כבדי-משקל, אם כי ב-2009 כבר היה לנו תקציב דו-שנתי, אבל הם כבדי-משקל לחברי כנסת חדשים או כאלה שכבר שנתיים לא היו פה.
מאיר פרוש: אני חושב שבאמת צריכים לאפשר לנו – לפחות מחר, מחרתיים.
מאיר פרוש: למה היום?
צחי הנגבי: אני מסכים.
צחי הנגבי: לגבי העתיד זה מה שיהיה.
דוד רותם: הם יגיעו לוועדה כשזה יגיע ושם הם ילמדו.
מאיר פרוש: כרגע אתה צריך להחליט, אתה אפילו לא יודע על מה.
דוד רותם: אני לא צריך להחליט, אני צריך להחליט רק על פטור מחובת הנחה.
דוד רותם: אני דן בחוק עכשיו?
מאיר פרוש: איך אמר חבר הכנסת פייגלין?
מאיר פרוש: מה זה עושה ההצבעה?
מאיר פרוש: אני רוצה לדעת האם יש פה סטייה מהדרך שעליה הצהירו הפוליטיקאים בתקופת הבחירות, צריך לדעת.
פנינה תמנו: אני חושבת שזה ברור לכולנו שמדובר בפטור מחובת הנחה.
מאיר שטרית: כל מה שאתה מחליט עכשיו זה רק לאפשר לממשלה להביא את החוק היום למליאה, זה הכול.
מאיר שטרית: אנחנו לא דנים בשום עניין.
צחי הנגבי: רבותי, על סדר-יומנו נותרו שני דברים קטנים – אחד, אני לא מעלה אותו כי אני לא רואה נציג אוצר פה שיכול להסביר לנו את הצעת חוק תקציב המדינה.
צחי הנגבי: אם עד סיום הישיבה הוא יגיע, נחזור לזה, ואם לא אז לא.
צחי הנגבי: אני עובר לסעיף הרביעי על סדר-היום: המלצה לבחירת יושב-ראש לוועדה לפניות הציבור.
מאיר שטרית: אתה רוצה שיסבירו את חוק התקציב?
צחי הנגבי: אני רוצה שנציג האוצר יסביר.
מאיר שטרית: זה רק פטור מחובת הנחה.
דוד רותם: אבל צריך מישהו שיגיד לנו למה צריך פטור.
פנינה תמנו: למה על הסעיף הספציפי הזה צריך להתעכב?
פנינה תמנו: אפשר להצביע על זה.
מאיר שטרית: אמורים להגיש תקציב או-טו-טו, אין זמן.
דוד רותם: אתה רוצה להסביר בשם האוצר?
פנינה תמנו: זה רק פטור מחובת הנחה, אני לא חושבת שאנחנו צריכים הסבר, דיברנו על זה בסעיפים קודמים.
צחי הנגבי: יושב-ראש הקואליציה, מה עמדתך?
יריב לוין: אני אומַר את עמדתי הברורה, והיא היתה עקבית גם בקדנציה הקודמת.
יריב לוין: אני חושב שהממשלה צריכה לכבד את הכנסת, וכשהממשלה מבקשת פטור מחובה הנחה, צריך נציג ממשלה להגיע לוועדה - -
יצחק הרצוג: לגמרי.
יריב לוין: - - ולהציג את הדברים - -
דוד רותם: אתה בקואליציה או באופוזיציה?
יריב לוין: - - וזה נכון גם כשאני יושב-ראש הוועדה וגם כשאני יושב-ראש הקואליציה - -
פנינה תמנו: מדובר פה רק בפטור מחובת הנחה.
יריב לוין: - - וגם מזווית הראייה של האופוזיציה.
יריב לוין: אני ביקשתי את רשות היושב-ראש, אם הוא יסכים, שבמידה ויבוא נציג האוצר עד שנסיים את הישיבה, מה טוב; לא יבוא, אני אומר – ההחלטה היא של היושב-ראש – עמדתי האישית כיושב-ראש הקואליציה היא שבהיעדר נציג של הממשלה שיבוא וינמק ויסביר את הדברים, ובמידה ויש מחלוקת בין חברי הוועדה שמי מהם - - -
צחי הנגבי: לי אין בעיה למחול על כבוד הוועדה אם הוועדה חושבת שאפשר.
אברהם מיכאלי: אנחנו לא מוכנים, אדוני - - -
יריב לוין: אני אומר, במידה ומי מחברי הוועדה רוצה לשמוע הסבר מנציג הממשלה, אני חושב שבמצב הזה חייבים לדחות את העניין.
אברהם מיכאלי: אנחנו רוצים.
מאיר פרוש: אני חושב שבהחלט צריך לשמוע נציג ממשלה.
צחי הנגבי: אנחנו מתקרבים לסיום.
צחי הנגבי: אני רוצה לקרוא את הפסקה הבאה ולקבל את אישור הוועדה: בהתאם להוראות סעיף 106(א)(1) לתקנון הכנסת, ועדה תבחר יושב-ראש מבין חבריה לפי המלצת ועדת הכנסת; בהתאם להוראות סעיף 108 לתקנון הכנסת, בחרה הכנסת ארבע ועדות לעניין מסוים, בהן הוועדה לפניות הציבור.
צחי הנגבי: ועדת הכנסת מחליטה להמליץ בפני הוועדה לפניות הציבור לבחור בחברת הכנסת עדי קול לכהן כיושבת-ראש הוועדה.
צחי הנגבי: אנחנו עוד לא קבענו את ישיבת הוועדה לפניות הציבור אבל קודם כול נדרשת הצבעה בוועדה לעניין זה.
יריב לוין: אני רוצה, אם אפשר, להתייחס במשפט אחד לעניין הזה.
יריב לוין: זו למעשה השלמה של בחירת ראשי הוועדות מטעם הקואליציה, כאשר הנושא הזה אמור היה להיות נדון בשבוע שעבר.
יריב לוין: לבקשתו של יושב-ראש סיעת יש עתיד, עפר שלח, כפי שניתנה כאן לפרוטוקול, הוא נדחה ולכן הוא נפרד משאר המינויים, לא משום סיבה אחרת.
יריב לוין: הודיע לי מנהל סיעת יש עתיד שהם שבים ומבקשים שהנושא הזה יושלם, בהתאם להתחייבויות שלנו כלפיהם, ומכאן הבקשה.
יצחק הרצוג: ואז אם תהיה הצרכה, נבוא שוב.
יריב לוין: זה תמיד, להחליף ראשי ועדות – בהסכמה.
יצחק הרצוג: אני אומר את זה לחברי אברהם מיכאלי.
יריב לוין: ואני מקווה שבמהרה גם נשלים את כל שאר בחירת ראשי הוועדות, ונוכל לצאת לעבודה בצורה מסודרת.
מאיר פרוש: כשאתה אומר שיש לנו התחייבויות, הכוונה אנחנו והליכוד?
מאיר פרוש: הכוונה שלליכוד יש התחייבויות?
יריב לוין: לליכוד יש התחייבות שהוועדה הזאת תהיה בראשה.
יריב לוין: התשובה כן, ודאי, היא כתובה בהסכם הקואליציוני.
אורי מקלב: אדוני היושב-ראש, אני חושב שהבחירה ליושב-ראש הוועדה לפניות הציבור היא בחירה חשובה מאוד ואני רוצה לחזק את הבחירה – גם את היושבת-ראש ובמיוחד את הוועדה.
אורי מקלב: כפי שאמרת, אדוני יושב-ראש הקואליציה, יש ארבע ועדות שהן אולי ועדות לא סטטוטוריות, ועדות לא חובה.
צחי הנגבי: לעניין מסוים.
אורי מקלב: לעניין מסוים, ואחת מהן היא הוועדה לפניות הציבור.
אורי מקלב: אבל, משום מה, דווקא כלפי הוועדה הזו יצאו בתקופה האחרונה כאלה שמערערים, גם מתוך הבניין הזה, ורואים אותה כוועדה אולי מיותרת.
אורי מקלב: בעיני – ואני חושב בעיני חברי כנסת רבים – הוועדה הזאת היא אומנם ועדה לעניין מסוים אבל היא ועדה חשובה ביותר, היא פעילה מאוד.
אורי מקלב: יש כאלה שאמרו שהמחאה הציבורית עברה מעל הכנסת ולא היתה בכנסת, אז מי שעקב אחרי דיוני הוועדה ודיוני עוד ועדות, ראה שהדבר לא נכון.
אורי מקלב: חלק גדול מהפעילות של המחאה החברתית או נושאים רבים – צרכניים ואחרים, וביורוקרטיה של הממשלה – עברו דרך הוועדה, היא עשתה דברים מאוד מאוד חשובים ושינתה דברים.
אורי מקלב: חוקים נוצרו וחוקקו בעקבות דיונים בוועדה.
אורי מקלב: לכן, לבוא ולהגיד שזאת ועדה שיכולים לוותר עליה ויכולים לצמצם בוועדות, ההוכחה שהוועדה הזאת עשתה דברים ראויים.
אורי מקלב: לכן, במקרה הזה אנחנו כאופוזיציה גם נצביע בעד.
מאיר שטרית: אני רוצה לומר מילה, אדוני, דווקא על רקע דבריו של חבר הכנסת מקלב.
מאיר שטרית: אני רוצה לומר שלדעתי, הוועדה הזאת מיותרת לגמרי, הכנסת לא צריכה לעסוק בעניין של פניות ציבור.
מאיר שטרית: זו תולדה בזמנו שהכנסת רצתה למצוא ג'וב למישהו, לכן מינו ועדת משנה.
מאיר שטרית: אני חושב שאם ועדת כנסת רגילה היתה מזמינה ומטפלת בפניות ציבור באמת – ומביאים לוועדה – גם משרד מפחד מהוועדה.
מאיר שטרית: כשזה רק פניות ציבור - - -
אורי מקלב: היא עשתה לא פחות מוועדת המדע.
מאיר שטרית: הלוואי שחברי הכנסת והשרים יענו לאזרחים על המכתבים שלהם, על הטלפונים שלהם.
מאיר שטרית: זה פניות ציבור הכי טובות.
צחי הנגבי: אני חייב להגיד לך – אני נתקלתי בכמה אזרחים שפנו לוועדה – היתה מרינה סולודקין יושבת-ראש הוועדה – טיפלה בהם בצורה ממש טובה.
צחי הנגבי: מתנגדים?
צחי הנגבי: מתנגדים – אַין.
צחי הנגבי: תודה רבה, אני נועל את הישיבה.
יריב לוין: רבותי, אני רוצה לפתוח את הישיבה, אם אפשר רק לשבת.
יריב לוין: מכובדי, הנושא הראשון על סדר-היום הוא המלצה לבחירת יושבי-ראש לוועדות הכנסת.
יריב לוין: בסופו של דבר, אני מבין שאפשר לברך על המוגמר.
יריב לוין: גובשה הסכמה והבנה בין מרכיבי סיעות האופוזיציה, לפחות לגבי חלק מהתפקידים.
יריב לוין: במובן הזה אני מברך על כך ואני חושב שטוב שזה נעשה במסגרת הפנימית של האופוזיציה ולא בדרך אחרת.
יריב לוין: אני מציע את ההמלצות כדלקמן: לתפקיד יושב-ראש ועדת הכלכלה חבר הכנסת אבישי ברוורמן, לתפקיד יושב-ראש הוועדה לענייני ביקורת המדינה חבר הכנסת אמנון כהן.
יריב לוין: לתפקיד יושב-ראש ועדת המדע והטכנולוגיה – הודיע לי חבר הכנסת ליצמן שהוא מבקש שאנחנו כרגע רק נודיע לפרוטוקול שהתפקיד הזה על דעת כולם שיהיה מיועד לסיעת יהדות התורה.
יריב לוין: באשר לזהות האיש, סיעת יהדות התורה תבקש שהוא יאייש את התפקיד הזה.
יריב לוין: ברגע שנקבל את הבקשה מסודרת מסיעת יהדות התורה נביא לעניין להצבעה כאן.
יריב לוין: חבר הכנסת ליצמן אמר שהוא מבקש שנודיע לפרוטוקול.
יריב לוין: מאחר וחבר הכנסת ליצמן היה האיש ששמו הועבר אליי כאיש שימלא את התפקיד מטעם יהדות התורה, הוא ביקש ממני בשלב הזה שעדיין לא נביא את אישור מינויו, ואני בוודאי לא אציע למנות אדם שביקש שהדיון בעניינו לא יתקיים כרגע.
יריב לוין: אבל אני אומר, מוסכם על דעת כולם שהתפקיד מיועד ליהדות התורה, וכאשר הסיעה תודיע את מי היא רוצה למנות אנחנו נעשה את התהליך הפורמלי כדי לאשר אותו.
יריב לוין: מבחינת ועדות לעניין מסוים, אנחנו מממנים לתפקיד יושב-ראש הוועדה לבחינת בעיית העובדים הזרים את חברת הכנסת מיכל רוזין.
יריב לוין: לעניין הוועדה למאבק בנגע הסמים, שוב בעקבות פניות שהיו אליי מראשי שתיים משלוש המפלגות הרלוונטיות שאמורות לחלוק ביניהן את התפקיד הזה, אנחנו נידרש, אני מניח, בוז'י - - -
יצחק הרצוג: אני יושב איתם היום וננסה לראות.
יריב לוין: כן, אתה תטפל בזה ואני אסייע אם יהיה צורך.
יריב לוין: אני מקווה שנצליח להגיע גם שם לאיזושהי הבנה לגבי אופן החלוקה והסדר כדי שנוכל לאשר גם את העניין הזה בהסכמה על דעת כולם.
יריב לוין: לכן, הנושא הזה כרגע לא מובא כאן לאישור.
יריב לוין: לסיכום, אני מציע לאשר לתפקיד ליושב-ראש ועדת הכלכלה את חבר הכנסת ברוורמן, בוועדה לענייני ביקורת המדינה את חבר הכנסת אמנון כהן, ובוועדה לבחינת בעיית העובדים הזרים את חברת הכנסת רוזין.
יריב לוין: ההצעה למינוי יושבי-ראש לוועדות הכנסת אושרה פה אחד.
יריב לוין: פה אחד, אין נמנעים, אין מתנגדים.
יריב לוין: לפיכך, אנחנו מברכים את ראשי הוועדות.
יצחק הרצוג: האם אתם קובעים את ה- - -?
יריב לוין: התיאום הוא מול צחי והוא יכנס את כל אחת מהוועדות הרלוונטיות וידאג לאשר באופן רשמי את המינויים.
יריב לוין: הצעת למכסת הצעות חוק והצעות רגילות לסדר-היום של חברי הכנסת במושב הראשון של הכנסת התשע-עשרה.
יריב לוין: מזכירת הכנסת הכינה את ההצעה.
יריב לוין: אני רק אעיר שהיו שתי חלופות.
יריב לוין: בסופו של דבר, לאחר שיחות והידברות שהיתה יש רצון לא מפתיע ללכת על החלופה הקצת יותר רחבה.
ירדנה מלר-הורוביץ: נהגו בה, נהגנו בה שנים רבות.
יריב לוין: גברתי, בבקשה.
ירדנה מלר-הורוביץ: תודה, צהריים טובים.
ירדנה מלר-הורוביץ: המכסה של ההצעות הרגילות והצעות החוק הפרטיות שמונחת לפניכם היא אומנם למושב, ומושב הוא מאוקטובר עד אוקטובר, אלא שפה אנחנו לקחנו את המושב כדי לחתוך ממנו את כנס הקיץ כדי לקבל את המודד.
ירדנה מלר-הורוביץ: אנחנו עשינו את החשבון לפי 14 שבועות.
ירדנה מלר-הורוביץ: בדרך כלל החישוב הוא לסיעות הקואליציה כשאנחנו גורעים את סגני השרים שלא מגישים הצעות חוק והצעות לסדר ואת השרים, וכמובן בסיעת הליכוד-ביתנו יושב-ראש.
ירדנה מלר-הורוביץ: אנחנו בדרך כלל מעגלים.
ירדנה מלר-הורוביץ: אם זה יוצא מעל 2.5 או 1.5 או 0.5 זה עולה למעלה, ופחות מזה אנחנו מעגלים למטה.
ירדנה מלר-הורוביץ: המכסה לכנס הקיץ – כמובן שסיעות האופוזיציה יותר והמודד למכסה 8.5 הצעות במושב לחבר כנסת מסיעה שאינה מיוצגת בממשלה, ו-6.5 הצעות במושב לחבר כנסת מסיעה המיוצגת בממשלה.
ירדנה מלר-הורוביץ: כמו שאמרתי לכם, אנחנו גזרנו את זה לכנס הקיץ.
ירדנה מלר-הורוביץ: בסיעות הקואליציה זה לפי 6.5 הצעות לחבר כנסת.
ירדנה מלר-הורוביץ: לליכוד-ביתנו יהיה לפי המודד בשבוע 2.64.
ירדנה מלר-הורוביץ: זאת אומרת, זה 3 הצעות.
ירדנה מלר-הורוביץ: כך גם ליש עתיד.
ירדנה מלר-הורוביץ: לבית היהודי 1.42 בשבוע, ואני תיכף אדבר על זה, ולתנועה 0.81 כשמעגלים את זה ל-1.
ירדנה מלר-הורוביץ: אבל מכיוון שאנחנו מדברים על 14 שבועות אז יש מצב שלבית היהודי, למשל, יהיה בשבוע אחד הצעה אחת - תמי, הסברנו לך את זה – ובשבוע אחד שתי הצעות.
ירדנה מלר-הורוביץ: נעבור לסיעות האופוזיציה.
ירדנה מלר-הורוביץ: באופוזיציה 52 חברי כנסת מסיעות שכמובן אינן מיוצגות בממשלה.
אורי מקלב: למה באופוזיציה זה לחלק ל-32.
אורי מקלב: זה סך הכול מאוקטובר לאוקטובר?
ירדנה מלר-הורוביץ: קודם כל, כדי לגזור את כנס הקיץ היינו חייבים לקחת את השנה כולה.
ירדנה מלר-הורוביץ: הממוצע בדרך כלל בשנה כולה הוא 32 שבועות.
ירדנה מלר-הורוביץ: היינו צריכים להחליט על משהו כדי להתקדם לכנס הקיץ.
ירדנה מלר-הורוביץ: כל מודד אחר לא נותן את התוצאה האמיתית שאפשר לעבוד לפיה.
ירדנה מלר-הורוביץ: לכן, אמרנו לפי ממוצע שנתי של 32 שבועות, ומזה גזרנו 14 שבועות שאנחנו יודעים שיהיה לנו קרוב לוודאי בכנס הקיץ.
אורי מקלב: אז לא צריך לגזור 14 שבועות.
אורי מקלב: נשאר מודד של 2.64 לליכוד-ביתנו למשך - - -
יריב לוין: קודם כל, לגבי החורף נצטרך לאשר מחדש כי זה מושב חדש.
ירדנה מלר-הורוביץ: אנחנו צריכים לראות את מספר השבועות.
אורי מקלב: אדוני היושב-ראש, אם חילקנו את זה ל-32 מאוקטובר לאוקטובר זה לא משנה - - -
יריב לוין: לא חילקנו מאוקטובר לאוקטובר.
יריב לוין: דקה, דקה.
ירדנה מלר-הורוביץ: אנחנו לקחנו שנה ממוצעת של 32 שבועות כדי לגזור מזה.
ירדנה מלר-הורוביץ: בכנס החורף לא עבדנו, אנחנו התחלנו את כנס הקיץ.
ירדנה מלר-הורוביץ: אבל כדי לחשב את כנס הקיץ לקחנו מסגרת ממוצעת רב שנתית של 32 שבועות.
ירדנה מלר-הורוביץ: גזרנו מזה מודד לפי מספר חברי הכנסת ואת זה השלכנו על כנס הקיץ שאנחנו יודעים בוודאות שהוא 14 שבועות.
יריב לוין: זה תהליך טכני.
ירדנה מלר-הורוביץ: טכני.
יריב לוין: המושב הזה הוא בעצם שליש מושב.
ירדנה מלר-הורוביץ: בשנה הבאה אנחנו נראה את שבועות העבודה.
אורי מקלב: זו שנה מעוברת.
דוד רותם: האם אפשר לקחת בהשאלה מ- - -?
ירדנה מלר-הורוביץ: לא, לא ניתן להעברה.
יריב לוין: אבל רעיון טוב.
ירדנה מלר-הורוביץ: לא, לא.
ירדנה מלר-הורוביץ: זה לא ניתן להעברה.
ירדנה מלר-הורוביץ: ולכן, חישבנו ובכנס הקיץ לסיעת העבודה יהיו ארבע הצעות שבועיות, אני עיגלתי למעלה.
ירדנה מלר-הורוביץ: לש"ס שלוש, ליהדות התורה שתיים, למרץ שתיים.
ירדנה מלר-הורוביץ: לרע"מ-תע"ל ולחד"ש בממוצע יש 14.84 אז הם כן יכסו את כל הכנס.
ירדנה מלר-הורוביץ: לבל"ד יש 0.79 ואנחנו עיגלנו לה להצעה אחת.
ירדנה מלר-הורוביץ: אבל יש 14 שבועות ובסך הכול מגיע לה 11 הצעות.
ירדנה מלר-הורוביץ: יהיו שלושה שבועות שהיא לא תוכל להגיש.
ירדנה מלר-הורוביץ: הם יבחרו.
ירדנה מלר-הורוביץ: אנחנו גם עושים מעקב אחרי זה ואנחנו אומרים.
ירדנה מלר-הורוביץ: לסיעת קדימה יש בסך הכול שבע הצעות והם יראו איך הם רוצים לשחק עם זה על פני כל המושב או אם הם רוצים בתחילת הכנס ולמצוא את עצמם בלי הצעות - אני לא מניחה.
ירדנה מלר-הורוביץ: אבל הם בטח ירצו לסירוגין לפזר את זה על פני כל שבוע שני.
ירדנה מלר-הורוביץ: רק לסבר את האוזן, לתנועה זה בלי סגני שרים, שרים.
ירדנה מלר-הורוביץ: לתנועה יש 11 הצעות על פני 14 שבועות.
ירדנה מלר-הורוביץ: זה יוצא ששלושה שבועות לא.
ירדנה מלר-הורוביץ: זה החישוב.
אורי מקלב: ירדנה, אתם אומרים שאתם מעגלים כלפי מעלה.
אורי מקלב: 1.85 את מעגלת כלפי מעלה.
אורי מקלב: כלומר, יש 2.
אורי מקלב: 2 כפול 14 זה 28.
יריב לוין: אתה מעגל במובן זה שאתה נותן לו שתי הצעות בשבוע כי הוא לא יכול להגיש 1.85 הצעות.
ירדנה מלר-הורוביץ: יש לנו כלל, זה כבר נוהג.
יריב לוין: אתה לא מעלה לו את הפול הכולל, אין מצב כזה.
ירדנה מלר-הורוביץ: תמיד אנחנו מעגלים.
דוד רותם: אם 2.64 אז צריך שלליכוד-ביתנו יהיו 3 בשבוע.
יריב לוין: כן, אבל זה לא ילך כך.
דוד רותם: מה זה "לא ילך"?
דוד רותם: ילך.
ירדנה מלר-הורוביץ: הוא יכול.
ירדנה מלר-הורוביץ: הוא יכול כי אם יש לו למכסה של הקיץ, לליכוד- - -
יריב לוין: הוא יכול לפי סך הכול הכולל.
ירדנה מלר-הורוביץ: לליכוד יש 37 הצעות - - -
אורי מקלב: אין שום משמעות לעיגול כלפי מעלה.
יריב לוין: האמת, אתה צודק.
יריב לוין: חד-משמעית, צודק.
יריב לוין: ההסתכלות היא בראייה שנתית.
ירדנה מלר-הורוביץ: נכון, אני לא יכולה להגיד לך: תגיש 0.64 הצעה.
אורי מקלב: אבל הלכת וסיכמת את הכול.
אורי מקלב: את אומרת בסיכום את כן יכולה לעלות.
יריב לוין: 25.8 תקבל 26.
אורי מקלב: - - -זה מה שצריך לעשות.
יריב לוין: בדיוק, זה ההסבר המדויק.
אורי מקלב: אבל, זה צריך לעשות.
יריב לוין: רבותי, מי בעד לאשר את ההצעה לעניין המכסות למושב הנוכחי?
אברהם מיכאלי: רגע, האם יש משהו לשנות?
יריב לוין: אין מה לשנות, אבל לאשר צריך.
דוד רותם: - - - ונחליט שאפשר לקחת מ - - -
ירדנה מלר-הורוביץ: כי אתה קובע את זה למושב.
ירדנה מלר-הורוביץ: על-פי התקנון, את המכסה אתה קובע למושב.
ירדנה מלר-הורוביץ: אתה לא יכול ל- - -
אורי מקלב: ירדנה, אבל דעי לך שאם מאריכים את המושב הזה והוא לא יהיה 14 שבועות אלא הוא יהיה 16 שבועות, אז אותו הדבר.
אורי מקלב: זה יהיה אותו בסיס רק שצריך להגדיל את זה.
ירדנה מלר-הורוביץ: אז אנחנו נעשה חישוב על 16 שבועות, בוודאי.
ירדנה מלר-הורוביץ: זה מותנה במספר השבועות.
אברהם מיכאלי: אדוני היושב-ראש, מכיוון שהנוסחה היא נוסחה מקצועית ואנחנו לא יכולים לשנות אותה הרבה, אני כן רוצה להעיר הערה יותר מהותית לגבי התנהלות הדיונים בהצעות במליאה.
אברהם מיכאלי: לדעתי, הגיע הזמן שאנחנו כוועדת כנסת נחשוב איך נייעל את הדברים כך שחברי כנסת יתייחסו להצעות האלה ברצינות ושיהיה דיון במליאה כמו שצריך ולא שמחפשים חברי כנסת כאשר חצי אינם, והחצי השני של אלו שנמצאים עושים וי.
יצחק הרצוג: אתה מתכוון בהצעות לסדר.
יצחק הרצוג: הערה טובה מאוד.
אברהם מיכאלי: כוועדת כנסת אם לא נגרום לכך שאנשים יתייחסו לזה כמו אל הצעת חוק שאליה כל אחד רץ ומגייס רוב אז עדיף אולי שאפילו נוריד את המכסות האלה ונבטל אותן וזאת במקום שהציבור יראה כנסת ריקה כל יום רביעי אחר-הצהריים.
אורי מקלב: ברשותך אדוני היושב-ראש, אני רוצה לחזק את דבריו של חבר הכנסת מיכאלי.
אורי מקלב: אני חושב שזה צריך להיות מכוון בראש ובראשונה בעיקר לשרים, ולא רק לחברי הכנסת.
אורי מקלב: במושב האחרון נתקלנו במצב בו השרים, אחד אחרי השני, לא הגיעו בכלל לדיונים בהצעות לסדר בנושאים שלהם.
אורי מקלב: השר התורן במליאה ענה בשביל כולם ואנשים באמת איבדו את המוטיבציה.
יצחק הרצוג: זו ההזדמנות הרי של האופוזיציה לשאול שאלות.
אורי מקלב: לחבר כנסת שמעלה הצעה לסדר אין שום עניין שאיזה שר שהוא ממלא מקום מקריא או עונה מהכתב.
אורי מקלב: הוא לא יכול לשאול שאלה נוספת.
אורי מקלב: הוא הרי לא יודע בדיוק מה הוא הולך להגיד בהצעה לסדר.
אורי מקלב: הוא הרי צריך לנחש רק לפי הכותרת שנגזרת הרי ממה שהוא כתב לו.
אברהם מיכאלי: הוא הקריין.
אורי מקלב: זה חסר טעם.
אורי מקלב: זה לא מכבד לא את הכנסת, לא אותנו, ובמיוחד לא את השרים.
אורי מקלב: היום קל לי יותר להגיד את זה.
אורי מקלב: כחבר הקואליציה אז אמרתי את הביקורת הזאת בשקט.
אורי מקלב: היום אני אומר את זה בקול.
אורי מקלב: את השינוי הזה צריכה להגיד גם ועדת הכנסת, אבל בראש ובראשונה נשיאות הכנסת, יושב-ראש הכנסת.
דוד רותם: צריך לוודא שהשרים למדו במקומות עם ליב"ה.
יריב לוין: חבר הכנסת וקנין חיכה בסבלנות, בבקשה.
יצחק וקנין: הייתי מחלק את זה להצעות לסדר-היום והייתי מחלק את זה לחקיקה.
יצחק וקנין: לגבי ההצעות לסדר-היום - אני מסכים עם כל מה שאמר חבר הכנסת מקלב.
יצחק וקנין: לפעמים אתה שואל שאילתה או שיש לך הצעה לסדר- יום בנושא בריאות שהיא לפעמים קריטית, וכולנו מבינים שזוהי היחידה לתקן דברים ולסדר אותם מול משרדי הממשלה והשר בכלל לא בא לענות.
יצחק וקנין: הוא שולח מישהו וגם אם יש לך שאלה נוספת לשאול אותו הוא לא יודע על מה אתה מדבר איתו.
יצחק וקנין: לעניין החקיקה - אני אומר באופן אמיתי וזה לא ימצא חן בעיני הנוכחים, זה בכלל טירוף דעת בכנסת.
יצחק וקנין: זהו אולי הפרלמנטר המשוגע ביותר בעולם מבחינת חקיקה.
יצחק וקנין: רוב הצעות החוק לא עוברות, רובן נופלות בימי רביעי.
יצחק וקנין: זה מין בית-חרושת כזה של חקיקה.
יצחק וקנין: כל אחד עושה כמה שיותר.
יצחק וקנין: זו מין תחרות, לדעתי, לאיזה קו אפס, ובסופו של יום אתה לא מגיע לשום מקום.
אברהם מיכאלי: חבר הכנסת וקנין צודק.
אברהם מיכאלי: עיקר העבודה בכנסת היא לא לעשות פופוליזם בהגשת עשרות הצעות חוק.
יצחק הרצוג: אני רוצה שתי התייחסויות לעניין הזה.
יצחק הרצוג: ראשית, בזמנו היתה עבודה יסודית מאוד של מזכיר הכנסת הקודם ומזכיר הממשלה הקודם וזה לא באמת יושם.
יצחק הרצוג: היה שם דיבור על הדבר הזה.
יצחק הרצוג: פה זה כמו לפנטז על ביטול הוועדות.
יצחק הרצוג: אולי צריכה לבוא הצעה ממזכירות הכנסת על הנקודה הספציפית של ההצעות לסדר על אי-נוכחות ונוכחות עם סוג של סנקציה.
יצחק הרצוג: אם אתה מגיש יותר מדי פעמים ולא מופיע, לא תוכל להגיש.
יצחק הרצוג: לא יודע מה, משהו שייצור רצינות אפילו בכמות קטנה יותר של הצעות וחובת התייצבות של שר.
יצחק הרצוג: כלומר, לעשות חבילה משותפת של כל המהלך הזה.
יצחק הרצוג: אני מחמיא לך כי אתמול הצלת את כבודה של הכנסת בהגינותך, ואני חושב שגם פה זה להציל את כבודה של הכנסת.
אברהם מיכאלי: אני מקווה שלא ידיחו אותו בגלל זה.
יריב לוין: למה אתה מקווה?
יצחק הרצוג: לא ידיחו אותו.
יצחק הרצוג: אתה לא רואה שהוא כבר כזה חזק?
יצחק הרצוג: הוא התעקש על כך שנציג ממשלה צריך לבוא לבקשה לפטור מחובת הנחה.
אברהם מיכאלי: אנחנו בוגרי בית-ספר של אלקין.
יצחק הרצוג: בדיוק, לכן אנחנו מכבדים כפליים.
יצחק הרצוג: מכל מקום, לעניין ההצעה המוצעת, ואני הולך פה עם הגורו שלי זהבה אילני, פשוט לרשום שזה 23 הצעות שבועיות כדי שלא יהיה אחר כך איזושהי שגגה בעניין הזה.
ירדנה מלר-הורוביץ: אני חייבת כאן כוכבית.
ירדנה מלר-הורוביץ: התקנון מאפשר הצמדות אז זה יכול להיות יותר מ-23.
יצחק הרצוג: ברור, ברור.
יצחק הרצוג: אז צריך להסביר את זה על-פי ההצעה.
יצחק הרצוג: ההצעה בכפוף לכל מה ש- - -
יריב לוין: אנחנו עושים חישוב שנתי.
יריב לוין: יש חישוב שנתי.
יריב לוין: לא נתחיל עכשיו עם 23 ואז נתווכח אם זה יסתור את החישוב השנתי.
יריב לוין: אם החישוב השנתי ייצור מצב של 24 - - -
<אתי בן-יוסף: זה כתוב, 23 בשבוע.
יריב לוין: כן, זה מה שיוצא בחלוקה.
יריב לוין: אני מבין את מה שאתה מציע.
יריב לוין: בוז'י, זה חורג מהמסגרת.
יריב לוין: עזוב, גם אתה מבין את זה.
יריב לוין: עזוב את זה.
יצחק הרצוג: על-פי ההצעה, אוקיי.
יריב לוין: כל הדברים האלה הם תרגום.
יריב לוין: הבסיס ומה שקובע בסוף זה החישוב השנתי, זה ברור.
יצחק הרצוג: קיבלתי, בסדר אם זה נאמר לפרוטוקול.
ירדנה מלר-הורוביץ: כן, אבל יהיו שבועות שיהיו פחות כי לא לכל סיעה מגיע כל שבוע.
יריב לוין: ברור, בוודאי.
יריב לוין: לכן, עזוב.
ירדנה מלר-הורוביץ: יש שבועות שיש 18 הצעות או 14 הצעות.
יריב לוין: המספרים השבועיים הם רק לשם המחשה.
ירדנה מלר-הורוביץ: בדיוק, זה המקסימום.
יריב לוין: החישוב הקובע הוא החישוב לגבי מושב כמושב מלא.
מאיר שטרית: אני מכיר 30 שנה את ההיסטוריה של הצעות החוק וההצעות לסדר.
יצחק הרצוג: אתה תמיד אומר על ה-30 שנה.
יצחק הרצוג: בפעם הבאה אתה זקן חברי הכנסת.
יצחק הרצוג: הוא ישב ליד אבא שלי בכנסת.
מאיר שטרית: נכון, הייתי הרבה לפניו.
מאיר שטרית: הוא היה לפחות קדנציה אחת אחריי.
יצחק הרצוג: אני אגלה לחבר הכנסת שטרית שאני קורא את הביוגרפיה של פנחס ספיר והוא מוזכר שם.
יצחק הרצוג: תבין, הוא סיים בשנת 73'.
מאיר שטרית: בכנסת הקודמות, העשירית, האחת-עשרה ואולי גם השתים-עשרה, הדיונים בהצעות לסדר- היום בכנסת היו העיקר, לא בהצעות חוק פרטיות.
אברהם מיכאלי: באיזה שעה זה היה?
מאיר שטרית: בימי רביעי.
מאיר שטרית: הדיונים היו בעיקר על הצעות לסדר, היו מעט מאוד הצעות חוק פרטיות.
מאיר שטרית: את חטאיי אני מזכיר היום.
מאיר שטרית: הייתי מאלו שהובילו חקיקה פרטית בכנסת וזאת בניגוד לתפיסת העולם שהיתה אז בכנסת, גם בניגוד לסיעת הליכוד.