GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יצחק הרצוג: חוק הטלוויזיה בכבלים זה מאיר שטרית.
מאיר שטרית: הטלוויזיה בכבלים, המון חוקים.
מאיר שטרית: בזמנו הממשלה היתה מתגייסת על כל הצעה לסדר בדיוק כמו שהיא היתה מתגייסת להצעת חוק וזאת כדי להפיל אותה.
מאיר שטרית: אני זוכר ישיבות ממשלה שהיו בכנסת וכאשר היה צלצול להצעה לסדר היו מפסיקים את הישיבה וכולם רצו למעלה בשביל להצביע ולהפיל את ההצעה לסדר.
יצחק הרצוג: אז למה הם נשחקו?
מאיר שטרית: היו שתי סיבות מדוע הצעות לסדר היו כל כך ענייניות.
מאיר שטרית: קודם כל, כי הוועדות התייחסו גם להצעות לסדר ברצינות.
מאיר שטרית: זאת אומרת, כשהעבירו הצעה לסדר לוועדה הוועדה היתה מזמינה את כל האנשים הרלוונטיים והיו מקיימים דיון רציני בהצעה, ואז משרדי ממשלה היו נאלצים לבוא לתת תשובות בכנסת.
מאיר שטרית: לא "למרוח" את הכנסת וללכת הביתה.
מאיר שטרית: לכן, הממשלה לא היתה מוכנה שהצעות לסדר יעברו ושהן יביכו את הממשלה בוועדות.
מאיר שטרית: עם הזמן, מאחר והצעות חוק פרטיות הפכו כאילו לגורם, והעיתונות כיסתה רק את החקיקה כאילו היא הקובעת, אז חברי כנסת התייאשו מהצעות לסדר, וגם הוועדות מטפלות בחקיקה בעדיפות ראשונה.
מאיר שטרית: אמרו פה לפניי, ואני מסכים עם כל מילה, החקיקה המטורפת שיש בכנסת שבה אלפי חוקים מוגשים לכנסת, היא באמת מטורפת.
יצחק וקנין: היא גם לא לוקחת אותנו לשום מקום.
מאיר שטרית: לשום מקום.
מאיר שטרית: יש חוקים שמדברים על כך שדוח מבקר המדינה יוגש ביום שלישי ולא ביום חמישי.
מאיר שטרית: תסלחו לי, כל מיני חוקים סתם מטורפים.
מאיר שטרית: כשהייתי ראש הקואליציה בשנות התשעים וראש סיעת הליכוד הצעתי הצעה בוועדת הכנסת, ואני מוכן לחזור עליה בכנסת הזו אם יש לכם נכונות לדון בזה, ואני מציע באמת לקיים דיון רציני על זה, והיא להגביל את מספר ההצעות שחבר כנסת יוכל להניח על שולחן הכנסת.
מאיר שטרית: נתחיל מזה.
מאיר שטרית: היום מגישים אלפי הצעות והאגף המשפטי צריך לעבוד על כל הצעה שמוגשת.
מאיר שטרית: אגב, במשרד המשפטים מכינים תיק לכל הצעה ויושבים שם משפטנים שמקבלים משכורת שהרבה משפטנים - - -
דוד רותם: הגיע הזמן שהם יעשו משהו במשרד המשפטים.
מאיר שטרית: הם מכינים חוות דעת לשר והם קוברים לך את כל ההצעות כי זה לא מסתדר להם שם ולא מסתדר להם שם.
מאיר שטרית: אם מכסה של חבר כנסת היא חמש הצעות למושב, אני הצעתי לתת אפשרות לו להגיש עשר הצעות.
מאיר שטרית: אם הוא רוצה להגיש 11 אז שימשוך אחת, ואז אנחנו נשארים בסדר גודל נורמלי של חקיקה.
יצחק הרצוג: מה מקובל בפרלמנטים בעולם?
יריב לוין: רבותי, אי-אפשר לנהל את זה כך.
יריב לוין: תנו למאיר לסיים ואז נשמע את האחרים.
מאיר שטרית: חבר הכנסת יהיה חייב להתמקד אז באמת בנושאים שהוא רוצה.
מאיר שטרית: אני מאמין שאם חבר כנסת יגיש אז רק עשר הצעות הוא יחשוב עשר פעמים לפני שהוא שם הצעה על סדר-היום.
מאיר שטרית: מגישים הצעות קונקרטיות על הצעות חוק רציניות, לא איזה משפט שמדבר על הגשת הדוח ביום כזה במקום ביום אחר.
מאיר שטרית: כל העבודה תהיה רצינית ואחרת.
מאיר שטרית: במקרה כזה גם ירד הלחץ מהעניין של חקיקה פרטית ואפשר לטפל בהצעות לסדר בצורה אחרת בוועדות, ואז הממשלה תחזור לפעול בעניין הזה.
מאיר שטרית: חברים, אפשר לתקן הרבה מאוד דברים בכנסת בהצעות לסדר אם הוועדות והממשלה היו מתייחסים לזה ברצינות.
מאיר שטרית: כאשר הממשלה לא מתייחסת וכשהשרים אפילו לא באים לענות כמו שאמרו פה, ולא אכפת להם לקבור את ההצעות בוועדה, אז הכול מת והכול נגמר.
מאיר שטרית: אני אומר לכם, אי-אפשר לתקן את זה אם לא נשים מגבלה לנו, לחברי הכנסת על מספר ההצעות שאפשר להניח על שולחן הכנסת.
מאיר שטרית: העסק יהפוך להיות הרבה יותר רציני.
מאיר שטרית: זה נראה לכם כאילו אולי לא לעניין.
<קריאות: זה לעניין.
<קריאות: אולי לתקן לכנסות הבאות.
יריב לוין: אי-אפשר ככה, בחייכם.
דוד רותם: זה רק לא חוקתי.
דוד רותם: אני לא מבין, אתה תגיד לי?
דוד רותם: אני באתי הנה בשביל לחוקק.
יריב לוין: פנינה, בבקשה.
פנינה תמנו: אני רוצה להצטרף לדברים שאמרו חברי כנסת לפניי.
פנינה תמנו: לא צריך להיות פה הרבה זמן כדי להבין שהכלי של הצעות לסדר הפך לכלי שאין לו כל כך מהות.
פנינה תמנו: אני מצטרפת לדבריו של חבר הכנסת שטרית שאמר שאנחנו צריכים להכניס לזה כלים ושיניים וברגע שהשאלות יישאלו ויינתנו תשובות, ולא שאנשים ינצלו את זה כבמה תקשורתית או לענות תשובות לקוניות מהדף - התחושה היא שאנחנו צריכים לעשות דיון מעמיק גם על ההצעות לסדר וגם הגבלת הצעות החוק הפרטיות.
פנינה תמנו: נדמה שהשרים שאנחנו מזמנים וכבר מתייצבים לא נותנים ולא מספקים תשובות, זו התחושה.
פנינה תמנו: צריך לדון על זה בצורה רצינית.
יריב לוין: רבותי, קודם כל אני רוצה לומר כמה דברים כי עסקתי בנושא הזה הרבה מאוד בקדנציה הקודמת.
יריב לוין: צריך לזכור כמה דברים.
יריב לוין: קודם כל, הפרלמנט הישראלי בניגוד למה שקיים בפרלמנטים בעולם איננו עוסק כמעט בכלל בדבר הכי חשוב שהפרלמנט צריך לעסוק בו והוא פיקוח שוטף על עבודת הממשלה.
יריב לוין: הדבר הזה לא נובע מזה שאנשים פה לא רוצים, לא בגלל שאנשים מתעסקים בחקיקה, לטעמי, אלא אנשים מתעסקים בחקיקה משום שאין כאן כלים כדי לנהל את הפיקוח.
יריב לוין: למשל, אין כאן הליכים של עדות עם כל המשמעות של המצאת מסמכים כפי שצריכים, של שימוע מה שנקרא, של חובת התייצבות כמו שצריך בכלל כדי למסור את הדברים, של קבלת מידע ויכולת בקרה שוטפת.
יריב לוין: זה דבר שמצריך מנגנון אמיתי של הכנסת ומקצועי בכל תחום ותחום היודע לעבוד מול המערכת הממשלתית.
יריב לוין: יש פה שורה ארוכה של בעיות.
יריב לוין: לכן, בעיניי הבריחה שלנו לחקיקה הפרטית היא גם תולדה של חוסר יכולת לטפל בנושא השני.
יריב לוין: אני חושב שאנחנו צריכים מאוד להיזהר מלהתנדב לוותר על דברים שנוגעים לחקיקה הפרטית כי זה הקלף היחיד שיש לנו כדי לקבל בתמורה יותר סמכויות פיקוח.
יריב לוין: אם אנחנו נוותר על זה הממשלה - לא זאת ולא אחרת - לעולם לא תסכים לתת לנו סמכויות פיקוח.
יריב לוין: לכן, אני התנגדתי לזה באופן קטגורי בכנסת הקודמת.
יריב לוין: ולכן, כל דבר וכל הגבלה היא רק בהסכמה, בדיל.
יריב לוין: אני ניסיתי.
יריב לוין: אני הצעתי לממשלה לנסות להוביל יוזמה שכנגד ההגבלות על החקיקה הפרטית אנחנו נייסד מערכת שבכל ועדה שעובדת מול משרד ממשלתי כזה או אחר, לכל משרד ממשלתי כזה תהיה מולו ועדת מעקב של שלושה חברים שבראשה עומד איש אופוזיציה עם שני חברי קואליציה שחברים בה, כמובן עם מגבלות שהיא לא יכולה להפוך למשהו שמשגע את הממשלה לחלוטין.
יריב לוין: אבל היא יושבת ועובדת מול אותו משרד ממשלתי, מקיימת את הפיקוח והבקרה השוטפים, היומיומיים, עוקבת אחרי התקציב, יש לה מערכת מקצועית פה בכנסת שנותנת לה את העניין הזה.
יריב לוין: יש לה בחוק חובה של התייצבות ומסירת מידע של כל הפקידים וכל המערכות באותו משרד ממשלתי שהיא עובדת מולו.
יריב לוין: אני חושב שברגע שהיה קם דבר כזה באופן טבעי גם חברי הכנסת היו מוצאים בו עניין וזה היה מסיט קצת את המשקל של העבודה.
מאיר שטרית: מישהו מפריע מוועדות הכנסת להזמין את הממשלה ואת שריה?
יריב לוין: הם מגיעים, אבל אתה יודע איך זה.
יריב לוין: לא תמיד באים והרבה פעמים השר דואג שלא יבוא הפקיד הרלוונטי שיש לו את המידע.
יריב לוין: לא מוסרים מידע כמו שצריך ואין סנקציות אמיתיות כאשר אפילו מטעים אותך.
יריב לוין: כולנו יודעים, אנחנו הרי חיים את זה.
יריב לוין: זה הדוגמה לרעיון שהוא כמובן לא יחיד ויכולים להיות רעיונות אחרים, אבל כדי לייצר פה באמת הטיה של המשקל של העבודה למקום אחר.
יריב לוין: עד עכשיו לא היתה היענות.
יריב לוין: אולי בממשלה הנוכחית תהיה איזושהי גישה אחרת.
יריב לוין: אני מציע לכולנו להיות מאוד זהירים בלהתנדב לוותר על מה שאנחנו יכולים לתת לממשלה כי לעולם לא נקבל משהו נגדי.
יריב לוין: שנית, אני גם רוצה להגיד עוד דבר שגם הוא חשוב בעניין של החקיקה הפרטית.
יריב לוין: זה נכון שהמצב הזה של הצעת המון חוקים פרטיים הוא באמת בעייתי.
יריב לוין: אבל צריך לזכור שבדרך כלל כאשר אתה מגיש הצעות חוק יש כאלה שהם בסדר.
יריב לוין: כמו בכל מקום, יש כאלה שעושים את זה בצורה יותר רצינית או פחות.
יריב לוין: אבל לפחות מי שעושה את זה בצורה רצינית בהרבה מאוד מקרים הוא שם הצעת חוק כי הוא שם אותה על המדף והוא מקווה שתבוא הזדמנות ושעת כושר שהמציאות תהיה כזו שהוא יוכל לשלוף אותה ולקדם אותה.
יריב לוין: ולכן, זה לא בדיוק נכון שצריך לייצר הקבלה בין המכסה שיש לך למספר ההצעות שאתה מגיש.
מאיר שטרית: לכן, הצעתי פי 2.
יריב לוין: אני חושב שדוגמה טובה היא הסוגיה של הכבאות.
יריב לוין: היו פה כל מיני הצעות שנגעו לכבאות שלא היה שום סיכוי לקדם אותן לאורך שנים עד שקרה, לצערנו, מה שקרה והן פתאום הפכו לרלוונטיות ואפשר היה לשלוף אותן ולהוביל אותן.
יריב לוין: גם אני מגיש הרבה פעמים הצעות חוק שאני חושב שהן נכונות, אחר כך אני מחכה לשעת הכושר שהנושא יהיה יותר רלוונטי ואז פתאום אני יכול לשלוף ולנצל.
יצחק הרצוג: דרך אגב, זה נכון.
יצחק הרצוג: סך הכול החוקים שעוברים הם חוקים טובים.
יריב לוין: כאשר יש לך עניין של 45 יום הסוגיה הזאת של העיתוי היא מאוד קריטית.
מאיר שטרית: אפשר להקטין את זה.
מאיר שטרית: יהיו פחות חוקים.
יריב לוין: זה חלק מתוך כל המכלול.
יריב לוין: אני שמעתי את רוח הדברים.
יריב לוין: בואו נהיה פחות נדיבים לפני שנדע שקיבלנו את מה שצריך לקבל.
פנינה תמנו: אנחנו מסכימים שצריך להיות דיון על זה.
אברהם מיכאלי: לפני שנקבל רושם לא נכון, תרשה לי.
אברהם מיכאלי: ההערה שלי היתה עניינית כדי שנדון בזה מחדש בקדנציה הזאת, ולמה?
אברהם מיכאלי: אני יודע שבקדנציה הקודמת ניסינו בתקנון לעשות שינויים ובמסגרת הזו דנו בזה.
אברהם מיכאלי: לא הגענו לכל.
יריב לוין: אני יכול לומר לך בהקשר הזה שגם הצעתי בפעם הקודמת, ודיברנו על זה כאן, לעשות איזשהו שינוי בהקטנה של היקף ההצעות לסדר, אבל לעשות אותן הרבה יותר מהירות והרבה יותר מידיות כך שהצעה דחופה לא תהיה הצעה שאתה מגיש ביום ראשון או שני כדי לקבל אולי תשובה ביום רביעי בלילה כשזה כבר לא רלוונטי.
פנינה תמנו: השאלה היא האם ההצעות שנציע בכנסת הזאת יידונו עוד הפעם בכנסת הבאה.
יריב לוין: לא הצלחנו להגיע להבנות.
אברהם מיכאלי: אנחנו מטפלים פה בחוקים ממשלתיים והחוקים הממשלתיים הם מאוד מאוד גדולים ורחבים.
אברהם מיכאלי: הרבה פעמים חברי כנסת לא באים לחוקים האלה כי אין להם בעניין בזה כי זה לא חוק שלהם.
אברהם מיכאלי: חוק הלבנת הון שנידון אצל דודו רותם בוועדת החוק לא מעניין אף אחד, שיבואו לשם.
דוד רותם: וגם כשהם באים הם לא מבינים על מה מדובר.
אברהם מיכאלי: הרגלנו אנשים פה לבוא לוועדות כאשר נוח להם.
אברהם מיכאלי: יריב, אני לא אומר לצמצם.
אברהם מיכאלי: יריב, אני מבקש, מכיוון שאתה גם יו"ר הקואליציה, וגם נבקש מצחי כיו"ר ועדת הכנסת, לחדש דיון מיוחד בפורום.
יריב לוין: את זה צריך לבקש רק מצחי, זה לא אני.
אברהם מיכאלי: בסדר גמור, אבל מישהו צריך להוביל את זה.
אברהם מיכאלי: אם נוביל את זה כאופוזיציה יגידו לנו: אתם נגד הממשלה.
יריב לוין: אני מצטרף לבקשה שלך.
יריב לוין: אתה יכול גם בשמי לבקש.
יריב לוין: חברים, אני עובר להצבעה כי אנחנו צריכים לסכם.
יפעת קריב: דקה, יש לי בקשה.
יפעת קריב: זה לא בושה לומר שאנחנו חברי כנסת חדשים.
יפעת קריב: אני משערת שיש בוועדה הזו אחוז מאוד גבוה של חברי כנסת חדשים כולל חברי כנסת של הבית היהודי שלא נמצאים פה.
יפעת קריב: התחלנו אתמול את הישיבות, יש לי בקשה.
יפעת קריב: אם אפשר לקיים סוג של סמינר של ארבע שעות או כמה זמן שאתם תחליטו על מנת ללמוד על מה שהיה בכנסת הקודמת, ללמוד על אותם דברים שעליהם דיברת הרגע, ולשמוע דווקא מהמומחים שיושבים פה ומבעלי הניסיון, כי לנו יש עניין בפוליטיקה חדשה.
אברהם מיכאלי: עזבו חבר'ה עם הסיסמאות שלכם - "פוליטיקה חדשה".
יפעת קריב: למה סיסמאות?
יפעת קריב: אני באה ואומרת שאני רוצה ללמוד.
יריב לוין: אברהם, עזוב.
יריב לוין: נו, די.
אברהם מיכאלי: היא ראתה פוליטיקה ישנה.
יריב לוין: אברהם, מותר לה.
יפעת קריב: מותר לי.
יפעת קריב: בואו נשב.
יפעת קריב: אני פונה פה לצוות המקצועי בשם חברי הכנסת החדשים שחלקם לא נמצא פה.
יפעת קריב: אנחנו רוצים להבין לעומק ולא לענות תשובות בחטף מתוך שמועות שרצות במסדרון.
יפעת קריב: הלוא כל אחד אומר משהו ואז אנחנו הולכים לשם.
יפעת קריב: אנחנו רוצים למידה לעומק.
יפעת קריב: אם הוותיקים ירצו להצטרף נשמח לשמוע מהם וללמוד.
יפעת קריב: אני ממש מבקשת שזה יהיה בהקדם כדי שנוכל להתחיל לעבוד בצורה הכי רצינית שיש, ושזה גם לא יהיה סיעתי כי אין בעיה לקבל את זה בסיעה אלא שזה יהיה אופוזיציה-קואליציה.
יריב לוין: ירדנה, אני בטח בעד זה.
ירדנה מלר-הורוביץ: ברוח יום העיון שהיה לנו על הכלים הפרלמנטריים?
יריב לוין: אני בהחלט בעד זה.
יריב לוין: אני חושב שזה טוב, ואגב אני חושב שזה טוב לכולם.
יריב לוין: זה לא נזיק שנלבן את כל העניינים.
יפעת קריב: זו ועדה מאוד חשובה, וזה לא בושה גם לומר את זה.
ירדנה מלר-הורוביץ: בסדר גמור.
ירדנה מלר-הורוביץ: אלו הצעות שעלו במשך השנים.
יריב לוין: אורי, משפט בבקשה כי אני מאחר.
אורי מקלב: אין ספק שחבר הכנסת שטרית צודק.
אורי מקלב: היום המודד להצלחת חבר כנסת הוא לא בקול הרם שלו או בכושר הרטורי שלו או בקריאות הביניים שלו אלא הוא בהצעות חוק.
אורי מקלב: הנה, עובדה.
אורי מקלב: לפנינו עומד יושב-ראש קואליציה שהוא מנהל ועדה כרגע שבלט בגלל חקיקה.
אורי מקלב: הוא היה המחוקק הראשון בבית הזה.
אורי מקלב: זו היתה הפעילות הפרלמנטרית שלו.
אורי מקלב: לפי מה שאישרנו פה, המקסימום שאפשר להגיע אליו ושבו ידונו הוא 300 חוקים.
אורי מקלב: קח את המכפלה הזו כפול 14 שבועות, זה מה שיהיה.
יריב לוין: במושב, לא בקדנציה.
אורי מקלב: בכינוס.
אורי מקלב: בתוך זה הרוב, שני שליש, הוא של האופוזיציה שכמעט תמיד נדחה על-ידי הממשלה.
אורי מקלב: חוקים לא נמדדים במספר ההגשות אלא חוקים נמדדים באישורים שלהם.
אורי מקלב: כפי שאמר חבר הכנסת הרצוג, כמעט ואין חוקים שאפשר להצביע עליהם שהם לא טובים, אולי חוץ מחוקים שהיו חוקים פוליטיים.
אורי מקלב: חבר הכנסת שטרית עמד במליאה שבוע אחר שבוע וצעק על חוקים שהוא הגיש והוא אמר: תגידו, החוק הזה לא טוב?.
אורי מקלב: אני באמת הסכמתי איתו שהחוקים טובים.
אורי מקלב: רבים מהחוקים לא אושרו.
אורי מקלב: אני רוצה להעלות עניין שאני חושב שלוועדה יש כןsay לדון בו.
אורי מקלב: יש הרבה העתקות של חוקים.
אורי מקלב: חברי כנסת מניחים מאות חוקים שהם בעצם העתקות מחוקים אחרים וזה גורם להרגשה שיש אלפי חוקים ולזילות בנושא הזה.
אורי מקלב: צריכים אולי לחבר יזמים, אבל לא בצורה הזאת.
יריב לוין: רבותי, אני פשוט מוכרח לנעול את הישיבה.
יריב לוין: אני לא רוצה להיכנס לכל זה.
יריב לוין: אני רק רוצה להזכיר שביום שייאסרו על העתקות חוקים אני אגיש את כל החקיקה של מרצ, ובכך אני אמנע ממנה לתפקד פה.
יריב לוין: זה גם סיפור מסובך ולא פשוט.
יריב לוין: מי בעד ההצעה בעניין המכסות?
יריב לוין: ההצעה למכסת הצעות חוק והצעות רגילות לסדר-היום של חברי הכנסת במושב הראשון של הכנסת התשע-עשרה אושרה פה אחד.
יריב לוין: אני מודה למזכירת הכנסת על כל העבודה החשובה.
ירדנה מלר-הורוביץ: תודה רבה לצוות שלי.
יריב לוין: רבותי, אני פותח את הישיבה, הוועדה מתכנסת באישור יושב-ראש הכנסת.
יריב לוין: על סדר יומנו המלצה לבחירת סגן ליו"ר הכנסת.
יריב לוין: מכובדנו, חבר הכנסת וקנין, מטעם סיעת ש"ס שזכאית לסגן והודיעה לי הסיעה באופן רשמי ומסודר שהוא המועמד מטעמה לתפקיד, ואם מותר לי לומר, למרות שהוא נמצא כאן, טוב שכך מבחינת הכנסת, שאדם מנוסה, ותיק ומוערך על ידי כולם כאן יישא בתפקיד הזה ולכן אני מציע לאשר כמובן את המינוי הזה, כך שנוכל להביא אותו ביחד עם שבעת המינויים האחרים שאישרנו עוד קודם.
יריב לוין: פה אחד, אין נמענים, אין מתנגדים, אושר.
יריב לוין: אני מברך את חבר הכנסת וקנין.
צחי הנגבי: שלום לכולם, אני פותח את ישיבת ועדת הכנסת.
צחי הנגבי: סדר היום לפניכם.
צחי הנגבי: הנושא הראשון שעל סדר היום – קביעת ועדות לדיון בהצעות חוק.
צחי הנגבי: יש את הצעת חוק הדיינים (תיקון – ייצוג הולם לנשים בוועדה למינוי דיינים), התשע"ג-2013.
צחי הנגבי: אדוני, יושב ראש ועדת החוקה, אני מניח שזה לא יהיה במחלוקת שנושא יעבור לדיון אצלך.
צחי הנגבי: האם יש מישהו שחושב אחרת?
אורי מקלב: איזה ועדות הציעו?
צחי הנגבי: אתה יודע שזה בדרך כלל לא הדבר המהותי אלא מה באמת נכון.
צחי הנגבי: הציעו עוד שתי ועדות.
אורי מקלב: זה לא סתם, לא בכדי.
צחי הנגבי: יו"ר הוועדה לקידום מעמד האישה תומכת בהעברה לוועדת החוקה, חוק ומשפט.
צחי הנגבי: יו"ר ועדת החינוך, התרבות והספורט אינה מעוניינת לדון בהצעת החוק הזו.
צחי הנגבי: במליאה עלו הצעות כפי שעולות בדרך כלל, לא בהכרח מכוונות באמת למטרה העניינית.
צחי הנגבי: אבל פה אנחנו בדיון הענייני.
צחי הנגבי: אם אין הצעות אחרות, אז אנחנו נאשר.
אורי מקלב: מה היו הסיבות לכך שחברי כנסת הציעו ועדות אחרות?
אורי מקלב: כל זה היה מכיוון שלפעמים בחוקים אתה צריך לראות לא רק את ההצעה שמונחת על השולחן אלא, לפעמים, מה המניע להצעה.
אורי מקלב: כשחברי כנסת חשובים מאד, אנשים שחיים בתוך המדינה הזו מציעים הצעת חוק, ופה נשאלה שאלה מדוע הצעת החוק הזו בוועדה למינוי דיינים, דווקא שם, הדבר הראשון שמעוניינים להכניס לתוך הבוחר - - עוד נשים, ולמשל, לא מציעים את הדבר הזה בוועדה למינוי שופטים.
דוד רותם: למה אתה לא מגיש הצעת חוק?
אורי מקלב: אני לא חושב משהו אחד ומגיש הצעת חוק אחרת.
אורי מקלב: אם הייתי רוצה להציע הצעת חוק כזו אז דבר ראשון, אני חושב - - .
אורי מקלב: למשל, בקאדים.
אורי מקלב: למה אף אחד לא - - - למה ביחד, אפילו?
צחי הנגבי: אתה מקיים את הדיון על התוכן.
אורי מקלב: בוועדה לפניות הציבור יש גם לפעמים - - שם דנים מה המניע.
צחי הנגבי: דיון על התךוכן תקיימו בוועדה הייעודית.
צחי הנגבי: השאלה אם אתה חושב שוועדה אחרת צריכה לדון בתוכן.
אורי מקלב: זה מה שאני מעלה.
אורי מקלב: כיוון שאני חושב שהמניע הוא משהו אחר - -
צחי הנגבי: איזו ועדה אתה מציע?
אורי מקלב: - - אז לא שאני חושב, אני מאד מכבד את ועדת החוקה, בחוקים רציניים שם הם באמת דנים, אבל בחוקים שהם באמת פופוליסטיים - - -
צחי הנגבי: איזה ועדה אתה מציע?
אורי מקלב: למשל – בריאות הציבור.
צחי הנגבי: מי בעד העברת הנושא לוועדה לבריאות הציבור?
<קריאה: פניות הציבור.
צחי הנגבי: פניות הציבור.
<קריאות: בריאות.
<קריאה: ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
צחי הנגבי: מי בעד העברת הנושא לדיון בוועדת החוקה, חוק ומשפט?
צחי הנגבי: נמנעים – אין הצעת החוק הועברה לדיון בוועדת החוקה, חוק ומשפט.
צחי הנגבי: ההחלטה אושרה, הצעת החוק תועבר לדיון בוועדת החוק, חוק ומשפט.
צחי הנגבי: אנחנו עוברים להצעת הצעת חוק הדיינים (תיקון - הבטחת ייצוג הולם לנשים בוועדה למינוי דיינים), התשע"ג-2013.
צחי הנגבי: אנחנו נצביע גם על ההצעה הזו.
צחי הנגבי: אתה עדיין עומד על ההצעה שלך?
אורי מקלב: אני אמרתי את שלי.
צחי הנגבי: מי בעד העברת הנושא לוועדת החוקה, חוק ומשפט?
צחי הנגבי: תודה, גם ההצעה הזו הועברה לוועדת החוקה, חוק ומשפט.
צחי הנגבי: אנחנו צריכים לבחור יושב ראש לוועדת המדע והטכנולוגיה.
צחי הנגבי: בהתאם להוראות סעיף 106(א)(1) לתקנון הכנסת, הוועדה תבחר יושב ראש מבין חבריה לפי המלצת ועדת הכנסת.
צחי הנגבי: ההמלצה שאנחנו מבקשים לתת בפני הוועדה היא בחירתו של חבר הכנסת משה גפני, לכהן כיושב ראש ועדת המדע והטכנולוגיה מטעם סיעת יהדות התורה.
צחי הנגבי: יש הצעה אחרת?
צחי הנגבי: אם כך נעבור להצבעה.
צחי הנגבי: בעד ההצעה– רוב
צחי הנגבי: נמנעים – אין ההצעה להמליץ על חבר הכנסת משה גפני לכהונת יושב ראש ועדת המדע והטכנולוגיה נתקבלה.
צחי הנגבי: תודה, ההצעה אושרה.
צחי הנגבי: אנו עוברים לבקשת הממשלה להקדים את הדיון בחוק ההוצאה לפועל (תיקון מס' 29).
צחי הנגבי: נציגת משרד המשפטים תנמק, בבקשה.
<שירן ברזילי גלוטר: אנחנו מבקשים להאריך את הוראת השעה שלמעשה פגה ב- 16.5, בשבוע הבא, עניינה של הוראת השעה היא ביטול המאסרים בהוצאה לפועל.
<שירן ברזילי גלוטר: זו הוראת שעה שנקבעה במסגרת תיקון 29, שנכנס תוקפה בשנת 2009.
<שירן ברזילי גלוטר: המטרה של התיקון היתה להגביר את יכולת הגביה תוך צמצום הפגיעה בחירות של החייב.
<שירן ברזילי גלוטר: למעשה, בשנתיים האחרונות לא הוטלו מאסרים, למעט תיקי מזונות.
<שירן ברזילי גלוטר: אנחנו מבקשים להאריך את הוראת השעה על מנת ללמוד את הנושא טוב יותר, ו - -
דוד רותם: בשנתיים האחרונות ניגבו יותר כספים מאשר קודם.
דוד רותם: לא צריך את המאסרים כדי לגבות.
<שירן ברזילי גלוטר: אני מניחה שנעשה את הדיון הזה לגופו של עניין בוועדת החוקה.
<שירן ברזילי גלוטר: בסך הכל עכשיו אנחנו מבקשים לקצר את תקופת ההנחה כדי שנוכל להמשיך וליצור איזשהו רצף של הוראת השעה.
יצחק הרצוג: במקביל יש סיכום, גם עם הקואליציה, על הצמדת החוק של חברת הכנסת מרב מיכאלי, הצעת חוק פרטית.
יצחק הרצוג: ברגע שזה יובא למליאת הכנסת.
צחי הנגבי: מתי אתם מתכוונים לקיים את הקריאה השניה?
דוד רותם: יום אחרי שזה יעבור בקריאה ראשונה.
צחי הנגבי: אז אנחנו נאשר, לא לכל הקריאות.
צחי הנגבי: אנחנו נוהגים לאשר רק לקריאה הראשונה.
צחי הנגבי: לאחר מכן, אם יהיה צורך – נדון מחדש.
דוד רותם: אבל יהיה צורך, מסיבה אחת פשוטה: ב- 16 למאי פג התוקף.
יצחק הרצוג: לכן אתה חייב את זה בתחילת השבוע הבא.
יצחק הרצוג: ביום שני הבא, לקריאה שלישית.
צחי הנגבי: המסורת שגובשה על ידי יושב ראש הוועדה הקודם, יושב ראש הקואליציה היום היא שאנחנו לא מאשרים - -, וזו מסורת ראויה ולכן נתמוך בבקשת הממשלה בהקדמת הדיון בהצעת החוק.
צחי הנגבי: תודה, בקשת הממשלה אושרה.
צחי הנגבי: הנושא הבא – בקשת יושב ראש ועדת הכספים להקדים את הדיון בהצעת חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה) לפני הקריאה השניה והשלישית.
יצחק הרצוג: לא ראינו את זה.
יצחק הרצוג: בחומר שלנו זה לא מופיע.
צחי הנגבי: זה נוסף לסדר היום.
צחי הנגבי: יש מתנגדים להקדמת הדיון?
צחי הנגבי: אם כן נצביע על בקשת יושב ראש ועדת הכספים.
צחי הנגבי: פה אחד התקבל.
צחי הנגבי: אני מודה לכם, הישיבה נעולה.
צחי הנגבי: שלום לכולם, אנחנו פותחים את ישיבת ועדת הכנסת, אני מודה למזכירת הכנסת שנמצאת אתנו.
צחי הנגבי: סדר-יום של תחילת שבוע אז הוא עמוס מהרגיל.
צחי הנגבי: הדבר הראשון שנעסוק בו זו קריאת ועדה לדיון בהצעת חוק פיקוח אלקטרוני על משוחררים בערובה על-תנאי ממאסר (הוראת שעה) (תיקון מס' 3), התשע"ג-2013.
צחי הנגבי: נציג המשרד לביטחון פנים יסביר את הנושא, בבקשה.
<יואל הדר: האיזוק האלקטרוני, כפי שהסברתי בבקשה לפטור מהנחה בפעם הראשונה, החוק הנוכחי מיועד להאריך בשנה את המצב הקיים עקב כך שאנו עובדים על חוק חדש שאמור לשפר את השמירה על האיזוק האלקטרוני, על המפוקחים, למנוע כמה שיותר הפרות, לתת יותר כלים בידי השב"ס ולא רק בידי בית המשפט על מנת להחזיר אנשים שהפרו את האיזוק האלקטרוני.
<יואל הדר: בכנסת הקודמת זה היה בידי ועדת המדע והטכנולוגיה ולכן כנראה זה נמצא פה כיום, אבל מאחר שאין ועדה כזאת והוראת השעה שמאפשרת לשב"ס - - -
משה גפני: מה זה "אין"?
<יואל הדר: אין יו"ר.
דוד רותם: מי היו"ר שלה?
משה גפני: תכף אני אגיד לך.
צחי הנגבי: רבותי, אני מבקש.
צחי הנגבי: חבר הכנסת גפני, אתה לא ברשות דיבור.
<יואל הדר: מאחר שהחוק פוקע ביום ראשון הקרוב, 5 במאי, אנחנו צריכים בדחיפות להעביר את החוק כדי לאפשר להמשיך את המצב הקיים עוד שנה עד שנביא חוק יותר עדכני ושיהיה יותר יעיל.
דוד רותם: ואתם תוך שנה תביאו חוק חדש?
<יואל הדר: הכול אם ירצה השם ובעזרת השם.
דוד רותם: "אם ירצה השם", יש בעיה, הוא לא רוצה אזיקים אלקטרוניים.
צחי הנגבי: רבותי, אני רוצה עוד להבין את הנושא עצמו, את התוכן.
צחי הנגבי: החוק הזה מיושם, כמה אנשים נמצאים תחת איזוק אלקטרוני?
<יואל הדר: זה נע ונד, זה הגיע כבר ל-1,000.
<יואל הדר: עכשיו זה באזור 700-750, במצב נתון, כי זה משתנה מדי יום.
<יואל הדר: המפוקחים, חלקם חוזרים למעצר, חלקם נשלחים למאסר.
צחי הנגבי: החלטה לשחרר אדם אם אזיק אלקטרוני היא החלטה שיפוטית בלבד?
צחי הנגבי: רק בית משפט יכול להורות על איזוקו?
<יואל הדר: היום אין הגבלות.
<יואל הדר: למשל היום, גם אם מישהו עבריין מין או אם הוא ראש ארגון פשע, לכאורה אפשר לשים אותו באיזוק אלקטרוני.
<יואל הדר: המגמה של החוק החדש היא ליצור גם את העבירות ואת האנשים שלדעתנו ראויים להיכנס, גם להגביל את שיקול הדעת של בית המשפט לגבי הקבוצה שאמורה להיות תחת פיקוח אלקטרוני להבדיל מדברים אחרים.
צחי הנגבי: אתם מרוצים מהדרך שבה החוק מיושם?
צחי הנגבי: הפיקוח הוא ברמה שאתם חשבתם עליה בתחילת החוק?
<יואל הדר: הוא הרבה יותר טוב ממה שהיה לפני האיזוק האלקטרוני כי הוא נותן בעצם אפשרות להשאיר אנשים בביתם ולא לשים אותם אוטומטית במעצר, ולכן המצב הזה יותר טוב, לפחות לגבי חלק ניכר מהאנשים שהוא נכון לדעתנו.
<יואל הדר: הוא פחות דרקוני מאשר להכניס אנשים למעצר.
צחי הנגבי: היו מקרים שאנשים ניסו לחתוך את האזיק הזה ולהימלט?
<יואל הדר: היו מקרים.
<יואל הדר: היו מקרים ולכן, לדעתנו, יש מקום לשפר את העניין הזה גם לגבי האוכלוסייה שמתאימה לזה כי לא כל אחד מתאים לאיזוק.
<יואל הדר: לכן אנחנו עובדים על חוק שהוא כבר ממש בשלבים האחרונים מבחינתנו, כדי שאפשר יהיה להביא את זה לכנסת להעביר, אבל ביקשנו שנה מפני שאנחנו לא יכולים לשער מה יקרה בתוך השנה הזו.
<יואל הדר: לכן אנחנו מבקשים להאריך את המצב הקיים למשך שנה ובתוך התקופה הזאת, אם ירצה השם, אנחנו מקווים להביא חוק חדש ולהעביר את זה.
צחי הנגבי: מאיר, בבקשה.
מאיר שטרית: אדוני היושב-ראש, נדמה לי שאני יכול לסקור את החוק הזה בצורה הטובה ביותר כי הייתי ראש ועדת המדע בכנסת שעברה וטיפלתי בחוק הזה לעומק ובהרחבה.
מאיר שטרית: אני אומר לך שלפעמים אני מתבייש, מתבייש בחוסר היכולת והביצוע של המדינה לעשות דברים אלמנטריים כדי שהחוק הזה, שהוא חוק חשוב ביותר, שנותן חלופת מעצר לאנשים, במקום לשבת בכלא להיות בבית מסודרים, להבין שהחוק עובד בצורה כל כך גרועה.
מאיר שטרית: אני אומר את זה בצער.
מאיר שטרית: ניסיתי אז לתקן את זה, אפילו על ידי הצעת חוק פרטית בתיאום המשרד לביטחון פנים, לצערי הכנסת התפזרה, השר לביטחון פנים ביקש דחייה של חודשיים בוועדת השרים, בינתיים הכנסת נפלה.
מאיר שטרית: אני רוצה להסביר לך – אתה שאלת את השאלות הנכונות אבל לא פלא, היית שר לביטחון פנים ואתה מכיר את הנושא מקרוב – כ-1,000 איש היו בחלופת המעצר הזו, רק שופט מחליט וכשאנשים מפרים את המעצר היום צריך לתפוס אותם, ללכת לפתוח תיק בפרקליטות, ללכת לבית משפט ושופט צריך להחליט מחדש אם להחזיר אותם למעצר או לשחרר אותם.
מאיר שטרית: בעולם כולו, אגב, זה עובד לגמרי הפוך, בעולם כולו חלופת מעצר זה צ'ופר, אם אתה מפר אותו פעם אחת אתה נכנס לכלא אוטומטית, אוטומטית מינהלית, בלי בית משפט, ואתה לא יוצא יותר עד סוף המעצר.
מאיר שטרית: בארץ, הסתבר לנו בדיון בחוק, שממוצע ההפרות לחודש של אסיר היו 80 פעם בחודש.
צחי הנגבי: מתוך כמה?
מאיר שטרית: כל חודש.
צחי הנגבי: 80 מתוך כמה אנשים?
מאיר שטרית: כל אסירים.
צחי הנגבי: אם זה 80 מתוך 80 זה 100%.
מאיר שטרית: לא, כל אסיר מפר בממוצע 80 פעם בחודש.
מאיר שטרית: זה מראה לך את הברדק.
מאיר שטרית: ניסיתי באמת לשנות את זה בצורה משמעותית.
מאיר שטרית: בזמנו המשטרה היתה אחראית, או מג"ב היה אחראי, על העניין של האיזוק האלקטרוני ואנחנו אז בחוק העברנו את זה לאחריות השב"ס.
מאיר שטרית: אני חושב שזה נכון שזה יהיה בשב"ס, מה שעכשיו מבקשים זה באמת להאריך את העברה, את המשך החזקת האיזוק האלקטרוני בשב"ס ולא במשטרה וזה המקום הנכון שלה כי הם מטפלים באסירים.
מאיר שטרית: אני אומר בצער שאני הייתי שמח לשמוע את היועץ המשפטי של המשרד לביטחון פנים שאולי סוף סוף באמת ינועו כדי לתת לזה גם תאוצה.
מאיר שטרית: אני גם הנחתי הצעות חוק שלי מחדש על שולחן הכנסת הזו, פעם נוספת על אותו חוק שהגשתי פעם שעברה.
מאיר שטרית: אני ממליץ, אדוני היושב-ראש, למרות שאולי אחרים חושבים אחרת, איך זה הגיע לוועדה היום?
מאיר שטרית: הייתי יושב-ראש ישיבה בכנסת כשהנושא נדון, השר לביטחון פנים שעלה לבמה אמר לאן להעביר, הוא אמר מעל הבמה "ועדת הפנים", אז העירו אנשים: רגע, זו היתה ועדת המדע.
מאיר שטרית: ההמלצה של המחלקה המשפטית של הכנסת היתה להחזיר את זה לוועדת המדע כי שם נדון החוק כבר כמה פעמים בעבר ואין היגיון להעביר אותו עכשיו לוועדת הפנים שהיא עמוסה מאליה.
מאיר שטרית: השר אמר: לא אכפת לי, לא אכפת לי לאן החוק יעבור.
מאיר שטרית: אז אמרתי, כדי לא ליצור ניצול של מקום ישיבתי כיושב-ראש, שאני מציע להעביר את זה לוועדת הכנסת – אני אשם שזה בא לפה – שהיא תחליט להעביר, ואני ממליץ להחזיר את זה לוועדת המדע.
צחי הנגבי: מדרך הטבע היינו מעבירים את זה לוועדת המדע, כרגע יש בעייתיות שאין יו"ר ועדת מדע.