GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
איל ינון: כי עוד פעם, הנושא עוסק ברשויות המקומיות ובנושאים שבהחלט קשורים לנושאים שוועדת הפנים עוסקת בהם.
איל ינון: ולכן, זה יהיה לחלוטין לגיטימי ובהתאם לתקנון הכנסת להעביר את הנושא הזה גם לוועדת הפנים, ולא לוועדת הכספים.
איל ינון: אם כי כמובן אפשרי להעביר את זה גם לוועדת הכספים.
צחי הנגבי: אנחנו נכריע את העניין הזה בעת ההצבעה.
משה גפני: מה דעתך באמת, סתם תגיד פילוסופית על הרשעות הזאת.
משה גפני: אתה הרי איש טוב.
איילת שקד: במישור הפילוסופי.
צחי הנגבי: פילוסופית, כיוון שאני משפטן, אני מגנה בחריפות את הביטוי שנקטת בו.
צחי הנגבי: מגנה בחריפות את הביטוי שנקטת בו, "הרשעות".
אברהם מיכאלי: אם תצטרף אלינו לוועדת החוקה תשמע ביטויים יותר קשים.
צחי הנגבי: "רשעות", לדעתי זה לא ביטוי שמתאים לדיון.
יצחק הרצוג: "רשעות" זה רק הרב סתיו, אבל אחר כך - - -
איילת שקד: זה לא הוא.
<יואל בריס: - - - לאנשים לעבוד – זו רשעות עכשיו.
משה גפני: תעשה לי טובה, אני אומר לך, אדוני היושב-ראש, השתמשתי בביטוי "רשעות" כדי לא להגיד את כל האמת.
צחי הנגבי: לא האזנתי - - -
משה גפני: אז השתמשתי בביטוי הפרלמנטרי האפשרי.
צחי הנגבי: אני לא נותן ציונים.
צחי הנגבי: שאלת - - -
משה גפני: אנשים ירעבו, ילדים ירעבו ללחם.
צחי הנגבי: משה, בוא נתקדם.
משה גפני: אבל מה זה מעניין אותו בכלל?
משה גפני: נוזל לו הריר מהשפתיים כשהוא מזכיר את המילה "חרדים".
צחי הנגבי: פרק ה'.
צחי הנגבי: אני עובר על פרק ד' - - -
<יואל בריס: הם ילכו לעבוד.
<יואל בריס: לתת להם לעבוד, שנאה, רשעות.
משה גפני: איזו שנאה, איזו שנאה.
צחי הנגבי: אני מדלג על פרק ד' לרגע הזה, מכיוון שהאוצר דיווח לי שהוא נמצא במגעים אינטנסיביים עם יושב-ראש ועדת העבודה והרווחה.
צחי הנגבי: הם מנסים להגיע לכמה וכמה סיכומים.
צחי הנגבי: על פרק ד'.
מיקי רוזנטל: על כל נושא ה"בריאות", פרק ד'.
איילת שקד: פרק ד'.
צחי הנגבי: אז אנחנו נמתין, כי יש לנו זמן.
יצחק הרצוג: מתי נדע?
צחי הנגבי: נתתי להם שעה.
צחי הנגבי: אני מניח שנדע אם יש או אין הסכמות.
צחי הנגבי: אנחנו נעבור לפרק ה', פרק חשוב כשלעצמו.
צחי הנגבי: הוא עוסק בנושא ה"תקשורת".
צחי הנגבי: ואני מזמין את חברי הכנסת להתייחס.
יצחק הרצוג: תקשורת זה מיקי רוזנטל, הוא בא מעולם התקשורת.
<מיכל ברין: הבאנו מומחה.
צחי הנגבי: מיקי נמצא בניגוד עניינים.
מיקי רוזנטל: לא, אני מנוע.
צחי הנגבי: לא, זה בסדר.
צחי הנגבי: אתה לא מנוע, אבל בבקשה, אתה רוצה להתחיל?
משה גפני: אבל כתוב בהערות שלכם שזה יפוצל.
איילת שקד: כתוב פה שזה יפוצל.
צחי הנגבי: יש פיצול, כתוב בצד שמאל בטבלה.
צחי הנגבי: לא כל הפרק, הסעיף הזה.
<ארבל אסטרחן: חיים במשא-ומתן עם האוצר.
<מיכל ברין: הבנתי.
איל ינון: אולי אומר מילה בעניין, וחברי מהאוצר ישלימו.
איל ינון: בסעיף הראשון בטבלה שעוסק בפרק התקשורת, מדובר על "שידורי טלוויזיה – מערך עידן פלוס", במסגרת הסיכומים, שנמסרו לי מיושב-ראש הכנסת, שהושגו בינו לבין שר התקשורת, סוכם שהנושא הזה יפוצל להליך חקיקה רגיל לאחר הקריאה הראשונה, ולכן - - -
יצחק הרצוג: אם ככה מה הבעיה?
איל ינון: אני רק רוצה לשמוע שיש - - -
צחי הנגבי: בסוף זה צריך להגיע להצבעה.
צחי הנגבי: אנחנו מברכים על כל פיצול מהותי.
<מאיר בינג: אנחנו מכירים סיכום שונה, אבל אני אומר פה, מה ששר התקשורת ויו"ר הכנסת יסכמו מקובל עלינו.
יצחק הרצוג: אגב, הגיע הזמן לשפר את מערך "עידן פלוס" שלא נקלט על-ידי התושבים בכלל.
יצחק הרצוג: אז השאלה הגדולה היא איפה אתם רוצים - - -
אברהם מיכאלי: נגיש איזו תביעה ייצוגית אחר כך.
יצחק הרצוג: איפה אתם עוזרים למערך הזה להיקלט בכלל.
<יוגב גרדוס: שר התקשורת כרגע בדין ובדברים עם יושב-ראש הכנסת בנוגע לנושא הזה, ובעת ההצבעה יהיה אפשר להחליט על זה.
יצחק הרצוג: אז זה כל פרק ה"תקשורת"?
איל ינון: זה הסעיף הראשון בפרק של "תקשורת".
מיקי רוזנטל: רק הראשון.
מיקי רוזנטל: השני זה "שוק סיטונאי".
צחי הנגבי: הסעיפים האחרים, ההמלצה שקיבלנו והסיכום כפי שהבנו, הוא שיש המלצה לעשות פיצול דיוני לוועדת הכלכלה.
איל ינון: לא, פיצול מהותי בנושא הראשון.
אברהם מיכאלי: מהותי.
צחי הנגבי: לא על "עידן".
איל ינון: בנושא השני כן.
צחי הנגבי: שעל זה אנחנו מברכים, כי אנחנו חושבים וכמו שצוין פה בפתיח, כל דבר שיש בו פיצול, בין אם מהותי, בין אם דיוני, מייצר העמקה בדיון הפרלמנטרי.
צחי הנגבי: עכשיו אם יש הערות לגוף העניין - - -
מיקי רוזנטל: זה היה לסעיף 37.
יצחק הרצוג: 37 זה "עידן פלוס".
מיקי רוזנטל: ועל סעיף 38 אין הסכמה?
צחי הנגבי: בסעיף 37 מדובר על פיצול מהותי, פה אין לנו ויכוחים.
<מיכל ברין: נכון.
יצחק הרצוג: סעיף 38?
צחי הנגבי: בסעיף 38 מדובר על פיצול דיוני לוועדת הכלכלה.
צחי הנגבי: בסעיף 38 פסקאות (3) ועד (4), שהוא אצלנו בטבלה מספר 12, גם מדובר על ועדת הכלכלה.
יצחק הרצוג: אם זה עובר לוועדת הכלכלה, יש לך משהו להגיד?
מיקי רוזנטל: אין לנו בעיה עם ועדת הכלכלה.
יצחק הרצוג: אין לנו על זה הסתייגות.
מיקי רוזנטל: שוב, יש לנו בעיה עקרונית.
מיקי רוזנטל: מדובר על רפורמה שנקראת "שוק סיטונאי", המשמעות שלה שאפשר יהיה לחלוק, שמפעילים נוספים, נאמר, יוכלו להפעיל את קו החשמל או קו האינטרנט וכו' וכו'.
מיקי רוזנטל: אנחנו מברכים באופן עקרוני על המהלך, זה יגביר את התחרות במשק, ואנחנו בעד התחרות במשק וכו' וכו'.
מיקי רוזנטל: אבל שוב, מדובר בעניין כל כך מרכזי וכל כך מהותי לחיינו ויש לו כל כך הרבה השלכות, שאני לא רוצה אפילו להלאות את הוועדה במשמעויות שלה – מי כן רשאי להתחרות, מי לא רשאי להתחרות, איך הבעלים של הרשתות מפוצים, באיזו שיטה, מי קובע, יש פה באמת אלפי סעיפים והמשמעות שלהם מאוד מאוד גדולה.
מיקי רוזנטל: ולכן לא ראוי שרפורמה כל כך מהותית תהיה בחוק ההסדרים, זו פשוט זילות.
מיקי רוזנטל: תראו, אגיד לכם את הסוף של העניין, הרי אנחנו בוועדת ביקורת המדינה בסוף דנים ברפורמות שעשו לפני שנתיים ושלוש בחוק ההסדרים ובתוצאות העגומות שלהן, והתוצאות שלהן עגומות מאוד מאוד.
מיקי רוזנטל: אני לא רוצה פה להזכיר דוגמאות, אבל יש למכביר, ולכן שוב, צריך שהדברים האלו יידונו בזהירות הראויה, שישמעו כל הגורמים הרלוונטיים, וזה לא יכול להיעשות בהינף, באבחה אחת ובצורה לא רצינית.
יצחק הרצוג: רק אם אפשר להוסיף, אדוני היושב-ראש, דיבר חבר הכנסת רוזנטל גם על סכנת הקריסה של מפעילים, שיש לזה השלכה משמעותית מאוד על עולם ההפקות הישראלי.
יצחק הרצוג: רוצה לומר לך שמשיחות עם גורמים שעוסקים בענף, הענף מיובש לחלוטין, יש ירידה דרמטית בהפקות מקור בגלל עליית תוכניות הריאליטי.
יצחק הרצוג: ההוזלה הדרמטית של השירות, שהיא חשובה כשלעצמה, אני לא חושב שנלקחה בחשבון המשמעות על עולם ההפקות והיכולת ליצור טלוויזיה איכותית, ערכית, ולא טלוויזיה שהיא לחם ושעשועים להמונים רק בבחינת שטיפת מוח עם ירידה ברמה, גם ברמה המוסרית של מה שמשודר שם.
יצחק הרצוג: ולכן, אני מצטרף לדבריו של חברי מיקי רוזנטל בנושא הזה.
יצחק הרצוג: מקומו איננו בחוק ההסדרים.
יצחק הרצוג: אני אומר את זה גם ליועץ המשפטי.
צחי הנגבי: יואל.
<יואל בריס: חלק גדול מהתועלות שהגיעו לציבור בשנים האחרונות בתחום התקשורת: הטלפוניה הנייחת, הניידת, וגם שידורי הטלוויזיה והלוויין, מקורם, או בסיסם במידה רבה בחוקי ההסדרים.
<יואל בריס: זה בדיוק אחד מהסעיפים שדיבר עליהם גם עורך-דין ינון – שנועדו להוזיל את העלויות, עלויות המחיה לציבור, להיטיב עם התושבים.
<יואל בריס: ברור שבמצב שבו מטילים מסים יש צורך גם לאזן את זה בהוזלת עלויות המחיה.
<יואל בריס: מדובר בנושאים שסוכם שיידונו בוועדת הכלכלה, כך שלא מדובר בהעמסה יתרה על ועדת הכספים.
<יואל בריס: מדובר באחד משבעת הפרקים לצורך העניין, או ששת הפרקים לצורך העניין, שדנים בשינויים מבניים, ולכן בוודאי שהוא יכול להישאר במסגרת חוק ההסדרים.
מיקי רוזנטל: אני רוצה לשאול אותך שאלה, כמה גורמים לדעתך צריך לשוחח אתם, צריכים להופיע בוועדה לצורך קידום רפורמה כזאת?
מיקי רוזנטל: יש לך איזו השערה?
<יואל בריס: מדובר ב-17 עמודי חקיקה, מדובר בארבעה נושאים, בוודאי שאפשר בדיון מרוכז לסיים אותו עד סוף מושב הקיץ.
מיקי רוזנטל: כמה גורמים?
מיקי רוזנטל: שאלתי כמה גורמים.
מיקי רוזנטל: אז אתה לא יודע כמה גורמים, שוב.
<יואל בריס: הנושא הזה הוא כמובן נושא שבמסגרת הדיון יושב-ראש הוועדה צריך לקבוע את מי הוא ירצה לשמוע וכמה זמן הוא ירצה להקצות להם.
<יואל בריס: אבל נושא כזה, גם בסדר הדברים הרגיל של ועדה אפשר לסיים אותו במהלך מושב הקיץ של הכנסת.
מיקי רוזנטל: אז אני אומר לך שמדובר לפחות ב-100 גורמים, ואם לכל אחד אתה רוצה לתת לפחות רבע שעה להשמיע את טיעוניו, תעשה חשבון.
מיקי רוזנטל: בזמן של חוק ההסדרים אי-אפשר – אלא אם כן הוועדה תשב רק על החוק הזה 24 שעות ביממה.
מיקי רוזנטל: לפיכך, אני חושב שזו הצעה לא רצינית.
מיקי רוזנטל: אנחנו בעד העניין.
מיקי רוזנטל: שוב, אני מדגיש, זה לא שאנחנו נגד הרפורמה.
מיקי רוזנטל: אנחנו חושבים שהרפורמה חשובה והיא יעילה, אבל אי-אפשר לעשות אותה בחאפ-לאפ.
מיקי רוזנטל: התוצאה תהיה חאפ-לאפ, אפילו שזו ועדת הכלכלה, ואפילו שזו ועדה שהיושב-ראש שלה הוא איש מאוד חכם, פרופסור בכלכלה.
מיקי רוזנטל: זה יהיה לא רציני.
מיקי רוזנטל: התוצאה תהיה לא רצינית וזאת בכיה לדורות.
מיקי רוזנטל: "פסטינה לנטה", אמרו הרומאים – תמהרו, אבל לאט.
אברהם מיכאלי: מיקי, רוצים להיות "כחלונים" בחוק ההסדרים, לא בדיון מעמיק.
אברהם מיכאלי: אז כחלון עשה את זה במשך כמה שנים, לא עשה את זה בחאפ-לאפ.
אברהם מיכאלי: נעשה את זה בדיון עמוק.
מיקי רוזנטל: זה בדיוק מה שמטריד.
מיקי רוזנטל: אין פה איזה רצון לבלום.
צחי הנגבי: הדיון יהיה בוועדת הכלכלה.
צחי הנגבי: חזקה על יושב-ראש ועדת הכלכלה שהוא נציג המפלגה שלך, שלא יאפשר שום דבר שטחי.
צחי הנגבי: אני מכיר אותו, אתה מכיר אותו.
יצחק הרצוג: מאה אחוז, אנחנו מקבלים את דבריך כהווייתם.
צחי הנגבי: אני מבקש למחוק את החיוכים מהפרוטוקול.
צחי הנגבי: רבותי, אנחנו עוסקים בפרק הזה כרגע בנושא שיגיע להצבעה, אבל הדעות הושמעו, ואנחנו עוברים לפרק הבא שהוא פרק המסים.
יצחק הרצוג: רגע, יש שם פרק אחרון, זה התדרים.
יצחק הרצוג: רק הערה על התדרים.
צחי הנגבי: זה דרך אגב פיצול מהותי.
מיקי רוזנטל: יש פיצול מהותי.
יצחק הרצוג: כמה תדרים?
איל ינון: גם פה, לפי מה שנמסר לי מיושב-ראש הכנסת, לפי הסיכום בינו לבין שר התקשורת, הנושא הזה יפוצל להליך חקיקה רגיל ויידון בוועדת הכלכלה בהליכי חקיקה רגילים.
צחי הנגבי: רבותי, אני מברך על כך שהקהל גדל.
צחי הנגבי: אני מבקש מכל יושבי – רבותי, מי שאינם בשולחן הזה לשמור על שקט.
צחי הנגבי: אני מבקש גם מאתנו, חברי הכנסת, לאפשר דיון קשוב ורגוע.
יצחק הרצוג: יש פה רוב למפלגת העבודה, אני מבקש לתת תשומת לב.
מיקי רוזנטל: עד ההצבעה הכול יהיה בסדר.
צחי הנגבי: אנחנו עוברים עכשיו לפרק ו', "מסים".
אורלי לוי אבקסיס: יש לי שאלה בטרם – ברשותך, אני לא מוצאת פה, לא את הצהרונים ולא את השינויים לגבי המעונות לגיל-הרך, האם אני יכולה לקבל תשובה?
מיקי רוזנטל: הם ידעו שאת באה.
מיקי רוזנטל: הם הוציאו את הדפים האלה.
אורלי לוי אבקסיס: היו כמה תרגילים של הרגע האחרון, של עוקף – דרך אגב, עוקף חוק ההסדרים שהוא בעצמו עוקף חוק.
מיקי רוזנטל: טוב שבאת.
מיקי רוזנטל: מצוין שבאת.
מיקי רוזנטל: אורלי, אני מברך על כך.
אורלי לוי אבקסיס: וזה חדש על חדש.
אורלי לוי אבקסיס: זו חשיבה מאוד יצירתית.
<מיכל ברין: היי-טק.
אורלי לוי אבקסיס: לכן השאלה שלי, איפה זה מופיע?
אורלי לוי אבקסיס: האם בכלל מופיע?
אורלי לוי אבקסיס: או שלהיות ערניים במקום אחר, אני לא יודעת.
אורלי לוי אבקסיס: רק חבל על הזמן שלי.
צחי הנגבי: להיות ערניים בכלל, זה מומלץ בכל המקומות.
אורלי לוי אבקסיס: כן, אבל אתה יודע, יש לנו רק 24 שעות ביממה.
צחי הנגבי: אתה מודע?
צחי הנגבי: אני לא מבין את - - -
<יואל בריס: יש נושאים שהתקבלו בהחלטות הממשלה שנוגעות לתקציב שאינן מצריכות חקיקה, הן החלטות מינהליות בלבד.
<יואל בריס: החלטות מינהליות – הממשלה קיבלה את ההחלטה המינהלית והיישום יהיה מינהלי, הוא לא עניין לחקיקה.
צחי הנגבי: מה שלא מופיע – לא מופיע.
מיקי רוזנטל: יהיו תקנות?
אורלי לוי אבקסיס: הצהרונים – שזה הפסקת כל הנושא הזה של הסבסוד של הצהרונים, כדי שאימהות תוכלנה לצאת לעבוד ויעבדו לא רק עד 13:00 אלא יותר, כי אנחנו יודעים שאנחנו רוצים לעודד, לפחות כך אנחנו מצהירים - - -
<מיכל ברין: זה תקציב שמתרכז באדם העובד.
אורלי לוי אבקסיס: הנושא הזה, שיש בו קיצוץ של איזה – אם אינני טועה – מאות מיליונים, איפה הוא מופיע?
<יוגב גרדוס: למיטב ידיעתי הנושא של הצהרונים, שהסברתי לך אתמול - -
<יוגב גרדוס: - - היישום שלו נקבע בהחלטת ממשלה, וגם ההקפאה שלו נקבעה בהחלטת הממשלה שהייתה ב-13 במאי, וזה לא - - -
אורלי לוי אבקסיס: זה אפילו לא יגיע לכנסת?
<יוגב גרדוס: אין פה עניין של חקיקה, זה עניין של - - -
אורלי לוי אבקסיס: זה לא יגיע לכנסת?
משה גפני: לא יגיע לכנסת, הרבנית.
אורלי לוי אבקסיס: הנושא של המעונות לגיל-הרך, שזה שני דברים שונים - -
<יוגב גרדוס: הכנסת רשאית לדון בכל נושא שהיא רוצה.
אורלי לוי אבקסיס: - - שזה נושא שני עכשיו.
משה גפני: אגב, יש החלטה במשרד האוצר – יאפשר לנו לדון?
צחי הנגבי: משה, משה.
אורלי לוי אבקסיס: לא, זה מעניין, כי אם הכול נחתך בעצם שם, חבר'ה, בואו נתפטר.
אורלי לוי אבקסיס: אבל אני שואלת שאלה עכשיו, אמרת לגבי הצהרונים, שדרך אגב, זה היה אחד מההישגים הכי גדולים של טרכטנברג, אולי ההישג היחידי, הנושא של המעונות - - -
צחי הנגבי: אורלי, יש הרבה קופצים אם יהיו התפטרויות, אז אל - - -
אורלי לוי אבקסיס: לא, כל מה שנוגע באמת לגיל-הרך זה מטורף, עשו עוקף חוק ההסדרים, כאילו זו המצאה חדשה.
צחי הנגבי: אבל זה לא נושא שנמצא עכשיו על שולחן הוועדה.
<יואל בריס: זו לא המצאה חדשה.
<יואל בריס: כל שנה, זה לא 20 שנה, זה 40 שנה, יש - - -
אורלי לוי אבקסיס: יופי, אז טוב לדעת, אז שכללתם את זה לרמה כזו שאני לא מוצאת את הדברים אפילו - - -
<יוגב גרדוס: היושב-ראש, אנחנו לא התכוננו לדיון לנושא הזה.
אורלי לוי אבקסיס: לא התכוננתם, צודק, כי - - -
צחי הנגבי: טוב שלא התכוננתם, כי זה לא ועדת הכספים.
צחי הנגבי: הוועדה הזאת, אורלי, עוסקת כרגע בניתוב של דברים שכן הובאו בפנינו.
אורלי לוי אבקסיס: אני מנסה לנתב, אם יש מה לנתב.
צחי הנגבי: אם אין מה לנתב, אז לא ננתב.
משה גפני: אדוני היושב-ראש, אתה צודק לחלוטין, זה לא דיון עכשיו של ועדת הכנסת.
משה גפני: אני רק לצורך העניין, אם תרשה לי, אגיד רק משפט אחד לגבי העניין עצמו.
משה גפני: ממשלת ישראל – זה מופיע בהחלטות של הממשלה, היא – החליטה שאם אישה יוצאת לעבוד, ועד היום היא הייתה מסובסדת כדי שהיא תוכל לצאת לעבוד, קיבלה ממשלת ישראל החלטה שאם בעלה לומד בכולל, היא יוצאת לעבוד - - -
אורלי לוי אבקסיס: לא רק אם הוא לומד בכולל, גם אם פיטרו אותו מהעבודה עכשיו בגלל שהוא בעיירת פיתוח, ואין שם מספיק מקומות עבודה.
צחי הנגבי: הסתבכת עם אורלי, גמרנו.
אורלי לוי אבקסיס: לא, אל תכניס את זה רק לחרדים, כי אם תגיד את זה רק על חרדים, אז יאללה, יורידו לכולם את הראש יחד אתכם.
אורלי לוי אבקסיס: עשו לכם כזה דה-לגיטימציה שאנשים אומרים, בוא - - -
אורי מקלב: את זה תגידי לשר האוצר.
אורלי לוי אבקסיס: אני לא אומרת את זה?
משה גפני: אורלי, אני מביא את הדוגמה הכי קיצונית, השחורה.
אורלי לוי אבקסיס: לא, אני לא רוצה שתביא את הדוגמה – לא, זה בעייתי, זה מצדיק את - - -
צחי הנגבי: אורלי, את ברוח סערה, אבל עכשיו - - -
אורלי לוי אבקסיס: כן, אבל - - - יחד אתכם.
משה גפני: על כל פנים, אם האישה יוצאת לעבוד, היא תושבת עיר פיתוח, והיא חילונית, מה לעשות, ובעלה לא עובד בגלל שהוא מובטל, קיבלה ממשלת ישראל החלטה שמפסיקים לה את הסבסוד.
משה גפני: היא עובדת, וכדי לעודד נשים לצאת לעבודה, קיבלה ממשלת ישראל החלטה שמפסיקים את הסבסוד – לאישה העובדת.
משה גפני: למה הבאתי את הדוגמה, מה שאני משתדל לא להביא של חרדים?
צחי הנגבי: לא יודע למה.
משה גפני: כדי שחברת הכנסת אורלי לוי תדע שהכול בגלל החרדים, שצריך לשלוח אותם, להטביע אותם בים.
אורלי לוי אבקסיס: לא, זה לא בגלל זה.
אורלי לוי אבקסיס: זה בגלל - - -
משה גפני: בגלל זה הם קיבלו החלטה.
אורלי לוי אבקסיס: זה בגלל שאנחנו – ויש לנו פה את היועץ המשפטי - - -
משה גפני: אם לא היו חרדים, הם לא היו מקבלים החלטה.
אורלי לוי אבקסיס: שקט רגע, גפני, אני לא צריכה את העזרה.
אורלי לוי אבקסיס: יש לנו יועץ משפטי לכנסת, שאם היו אומרים: לחרדים אסור לסבסד את המעונות, הוא היה אומר: זה חוק לא חוקתי.
אורלי לוי אבקסיס: אז חיפשו איזשהו בסיס שיצדיק את זה מבחינה חוקתית, ושהיועץ המשפטי לא יפסול אותו, אז על הדרך נוספו שם ככה עשבים חדשים - -
משה גפני: אישה חכמה, אני חייב להודות.
אורלי לוי אבקסיס: - - ואז האתיופיות סובלות, - - -
צחי הנגבי: אורלי, רבותי, סליחה, אני עד הרגע לא הייתי צריך לגחון אל המיקרון ולא להחזיק את הפטיש.
צחי הנגבי: זה לא מקומה של הוועדה.
צחי הנגבי: הביקורת הזאת - - -
אורלי לוי אבקסיס: אני רק מחפשת את זה.
צחי הנגבי: לביקורת הזאת יש הרבה במות בכנסת ובקואליציה ובישיבת הסיעה שלנו ובאלף ואחד מקומות.
אורלי לוי אבקסיס: תאמין לי שאמצא את זה.
צחי הנגבי: אנחנו כרגע מרוכזים וממוקדים במאמץ להתקדם.
צחי הנגבי: התקדמנו מאוד יפה לקבל החלטות לאיזה ועדות להעביר חקיקה שהכנסת אתמול העבירה לנו.
אורלי לוי אבקסיס: זה לא נמצא פה, לא המעונות ולא הצהרונים.
צחי הנגבי: דעתך נשמעה, הדהדה והיא חשובה, אבל אי-אפשר יותר לעסוק בה.
אורלי לוי אבקסיס: זה לא הצהרונים ולא – תודה רבה, סיימנו.
צחי הנגבי: עכשיו "תקשורת" סיימנו, אלא אם כן יש הערות נוספות לנושא "תקשורת".
צחי הנגבי: אם לא, אנחנו עוברים - - -
משה גפני: זה שייך לקטגוריה שהריר נוזל לו מהשפתיים, זהו.
צחי הנגבי: כל המוסיף גורע.
צחי הנגבי: הערות לעניין המסים, חבר הכנסת הרצוג?
יצחק הרצוג: טוב, אתה רוצה להתחיל לפי סעיפים – סימן א'.
צחי הנגבי: נעסוק כרגע בהערות כלליות לעניין הפרק.
איילת שקד: סעיף-סעיף, צחי?
איילת שקד: לכל פרק המסים?
צחי הנגבי: כל מה שיש בנושא הזה.
יצחק הרצוג: אתה יודע, אדוני היושב-ראש, עוד ב סטאז' שלי עסקתי במיסוי, הרבה שנים, ותמיד ידעתי שיש הגדרה קבועה לתושב חוץ, אני לא מבין מה קרה לממשלה.
יצחק הרצוג: למה היא עכשיו נבהלה והיא חייבת לתקן פה.
צחי הנגבי: תכוון אותנו לאיזה סעיף.
מיקי רוזנטל: סעיף 14.
יצחק הרצוג: אני הולך לפי הטבלה של היועץ המשפטי.
יצחק הרצוג: כל פעם נדון בנושא אחר לפי הטבלה.
צחי הנגבי: תעלה את כל ההסתייגויות שיש לך.
יצחק הרצוג: יש פה המון.
יצחק הרצוג: אני מציע נושא-נושא.
צחי הנגבי: נעשה נושא-נושא, סעיף 14.
יצחק הרצוג: סעיף 14 – אני לא מבין מה פתאום הממשלה התעוררה עכשיו אחרי 65 שנה להגדיר מיהו תושב חוץ.
יצחק הרצוג: תאמין לי, עורך-דין בריס, היות שאנחנו מכירים לא מעט שנים, זה לא היה ברור?
יצחק הרצוג: מה קרה פתאום?
יצחק הרצוג: מי הלחיץ אתכם שזה חייב להיות בחוק ההסדרים בדיוק?
צחי הנגבי: לא תקבל תשובות כרגע, אלא - - -
יצחק הרצוג: לא, אתה לא הולך לפי נושא-נושא?
צחי הנגבי: אם יש עוד הערות לנושא הזה.
משה גפני: זו שאלה שאני מצטרף אליה, היא שאלה נכונה.
מיקי רוזנטל: למה זה רלוונטי?
מיקי רוזנטל: אנחנו רוצים להבין.
צחי הנגבי: מישהו רוצה להוסיף בסעיף 14 משהו אחר?
יצחק הרצוג: אתה יודע, אגיד גם, זה כל כך ביורוקרטי ומגוחך.
יצחק הרצוג: אנשים עוסקים ויש להם עסקים פה, חברות ישראליות עובדות בכל העולם, אתה יכול למדוד אם הוא היה יום אחד פחות או יום אחד יותר.
יצחק הרצוג: מבחן התושבות מוגדר מאוד היום בפסיקה, אז מאיפה זה הגיע?
צחי הנגבי: זה משנה מצב קיים?
יצחק הרצוג: לא יודע אם זה משנה מצב קיים, אני שואל.
<מיכל ברין: כן, זה משנה מצב קיים.
<מיכל ברין: כתוב פה בהסבר שזה משנה.
צחי הנגבי: יואל, תסביר לנו מה השינוי, אם יש.
<יואל בריס: קודם כול אני רוצה להגיד כמה מלים לפני, ואחר כך יש לנו כאן את ברוך איש המסים.
<יואל בריס: אני, בניגוד לעורך-דין הרצוג, לא מחשיב את עצמי איש מסים.
יצחק הרצוג: לא, חבר הכנסת הרצוג.
<יואל בריס: סליחה.
משה גפני: לא שעורך-דין זה פחות חשוב, אבל חבר הכנסת הרצוג.
מיקי רוזנטל: חברי כנסת יש פחות.
צחי הנגבי: עורך-דין זה דבר נצחי.
צחי הנגבי: חבר כנסת זה דבר זמני.
מיקי רוזנטל: יש זילות בעניין של עורכי-הדין.
<יואל בריס: אני בוודאי לא מזלזל בעורכי-דין - -
<יואל בריס: - - וודאי לא בצירוף הזה של עורך-דין הרצוג, חבר הכנסת הרצוג.
<יואל בריס: אבל קודם כול אני רוצה להגיד באופן כללי – בוודאי בחוק ההסדרים הזה, כמו שאתם רואים, פרק המסים הוא הפרק הכבד ביותר.
<יואל בריס: הוא בבסיסו פרק פיסקלי, הוא פרק שנוגע לדברים שהם בליבת העשייה, הם קשורים בצורה ישירה למצב הפיסקלי הלא פשוט שבו אנחנו נמצאים.
<יואל בריס: ולא בכדי הפרק הזה, מבחינת השורות שבטבלה שלפניכם, הוא למעלה מחצי מהחוק מבחינת מספר עמודי החוק, הוא קרוב למחצית החוק.
<יואל בריס: זה מאפיין את החוק הזה, שכמו שאמרנו, הוא בליבה שלו פיסקלי ובשוליים יש לו גם כמה רפורמות חזקות וחשובות, שנועדו לנושאים שמשיקים ישירות לתוכנית הכלכלית בכללותה.
<יואל בריס: במסגרת הזאת יש נושאים שהם העלאת מסים ישירה, יש גם מכלול של צעדים שבכללם נועדו לסתום פרצות ולהרחיב את בסיס המס ולהבטיח שכל מי שחייב במס, או כל מי שאמור להיות חייב במס, אכן ישלם את המסים לטובת כולנו.
<יואל בריס: כי אלה שבינינו שמשלמים את המסים כסדרם ומנכים לנו כל חודש מהתלוש, היו רוצים לדעת שאכן לא רק אני משלם את המסים אלא כל מי שאמור לשלם את המסים משלם אותם.
<יואל בריס: לעניין הספציפי אני אבהיר.
<משולם ברוך: הנקודה היא כזאת, התיקון הזה בעצם בא להבהיר מספר דברים.
<משולם ברוך: תושב חוץ היום מוגדר בפקודה כמי שאינו תושב ישראל ויתקיימו בו כל מיני קריטריונים שונים.
<משולם ברוך: אחד מהם: הוא שהה מחוץ לישראל 183 יום לפחות בכל שנה, בשנת המס ובשנת המס שלאחריה.
<משולם ברוך: הנקודה היא כזאת, שהה בחו"ל, השאלה אם את היום שהוא עולה למטוס, איפה אנחנו סופרים אותו?
<משולם ברוך: הוא נספר בישראל או שהוא נספר בחו"ל?
יצחק הרצוג: לא, זה טירוף.
<משולם ברוך: על הדברים האלה לפעמים יש כל מיני הליכים ודיונים והולכים לבית-משפט, ויש כאלה שגם נכנסים ויוצאים מספר פעמים רב באותה שנה.
<משולם ברוך: לכן, אם אני סופר את זה או כתושב חוץ או כתושב ישראל, זה מאוד מאוד מהותי ומאוד מאוד משנה, זה יחסוך גם עומס על מערכת בתי-המשפט וגם חיכוך בינינו לבין הנישומים.
עמר בר-לב: אבל זה עניין ביורוקרטי.
עמר בר-לב: מה זה קשור לחוק ההסדרים?
<יואל בריס: כמובן שהנושא לגופו צריך להידון בוועדה.
<יואל בריס: זו פשוט סתימת פרצה, הרחבת בסיס המס.
צחי הנגבי: לנושא של סעיפים נוספים.
יצחק הרצוג: אני חושב שהנושא הבא שבעצם אומר בדברי ההסבר, שלאור העלאה במס החברות – שגם לגביו יש לנו הערה מהותית, ועוד נגיע לכך, בכלל בגלל העלאת מס ההכנסה – אז גם לחברות שפודות מניות הניתנות לפדיון יועלה שיעור המס עליהם בהתאמה.
יצחק הרצוג: אז אני אומר לך, זה עוד מהלך שבעצם נוגד צמיחה, משתק את המגזר העסקי – אפילו היועץ המשפטי כתב פה – "השינוי יביא מחד להפחתת ההשקעות הפרטיות במשק ולהקטנת שיעור הצמיחה".
איל ינון: לא, זה הערות מרכז המחקר והמידע של הכנסת.
יצחק הרצוג: בסדר, עוד יותר טוב.
יצחק הרצוג: "ומאידך לעמידה בכללים הפיסקליים ולהקטנת הגירעון".
יצחק הרצוג: אני חושב שעל הדברים האלה אפילו לא צריך להרחיב ולהוסיף.
<יואל בריס: ולכן הם מחייבים דיון.
<יואל בריס: יש פה, כמו שכתוב, גם בממ"מ התכנסות פיסקלית שמתחייבת.
יצחק הרצוג: הפרק הבא הוא פרק ליבה משמעותי.
יצחק הרצוג: אני רוצה לומר שמה - - -
משה גפני: מה זה הפרק?
יצחק הרצוג: הסעיף הבא, 16 – "מנגנון מיסוי בהפקדה לחיסכון פנסיוני".
יצחק הרצוג: רבותי, יש פה הרס ופגיעה דרמטית בחיסכון הפנסיוני של אזרחי ישראל מהמעמד הבינוני.
יצחק הרצוג: מהמעמד הבינוני.
יצחק הרצוג: בעצם מה שהיה מקובל ונכון שנות דור, זה שניתן היה לבצע הפקדה פי ארבעה מהשכר הממוצע במשק לכל שכיר במדינת ישראל ולבנות מערך פנסיוני משמעותי, ומה שקרה פה, אני רוצה לקרוא את זה, ההתייחסות של הצוות שמלווה את מפלגת העבודה בנושא הזה.
יצחק הרצוג: הורדת תקרת הפטור ממס על הפרשות המעסיק לפנסיה, עד היום מי שמשתכר עד ארבע פעמים השכר הממוצע במשק, מקבל פטור ממס על הפרשות המעסיק לקרן הפנסיה שלו או לקופת גמל או לפוליסת ביטוח.
יצחק הרצוג: מדובר ברוב העובדים, שכן הפרשות המעסיק לקרן הפנסיה אינן מגיעות לשיעור של יותר מ-7.5% מהשכר, והשכר עצמו אינו עולה על 35,000 ₪.
יצחק הרצוג: השינוי, הורדת תקרת הפטור, כך שמי שמשתכר רק פי 1.6 מהשכר הממוצע ולא פי ארבעה, דהיינו כ-14,500 שקלים, יחל כבר לשלם מס על הפרשות המעסיק בשיעור המס השולי שמוטל על שכרו.
יצחק הרצוג: יש פה גם פגיעה בעקרון רצף הפיצויים.
יצחק הרצוג: כיום עובד יכול להימנע מתשלום מס על פיצויים אם הוא בוחר שלא למשוך את כספי הפיצויים, אלא רק להשאירם בקופה עד לתקרת פטור מסוימת.
יצחק הרצוג: וכאן מוצע בעצם לשנות את זה בצורה דרמטית – לא אלאה אתכם בכל הפרטים – בפגיעה ביכולת להפוך את הפיצויים לגמלה.
יצחק הרצוג: כל הסעיפים הללו, אם תסתכלו גם על ההערות של הממ"מ או הייעוץ המשפטי, השינוי המוצע "יקטין את הכדאיות בחיסכון פנסיוני ברמות שכר אלו", שהן – אותו ציבור שנושא את הנטל על גבו – של הצמיחה, של הצריכה, של הכלכלה הישראלי – כידוע בדברי הרהב של שר האוצר.
יצחק הרצוג: ולכן אנחנו מתנגדים לכך בתוקף, וזה לא צריך להיות בכלל בחוק ההסדרים.
יצחק הרצוג: אם יבוא לדיון, אנחנו מציעים שזה יהיה בוועדת העבודה הרווחה והבריאות, שכן כל נושא הפנסיה והחיסכון נמצא מקדמת דנא באחריותו של חבר הכנסת חיים כץ.
<מיכל ברין: יש אפילו ועדת משנה שם בנושא פנסיה.
איל ינון: אם אפשר רק הערה קצרה.
איל ינון: הנושא הזה, אם לא יוחלט להעביר אותו לפיצול מהותי, מה שכמובן לא סוכם מראש, הוא יועבר לדיון בוועדת העבודה והרווחה, לפי הסיכומים בין יושב-ראש הכנסת ויושב-ראש ועדת העבודה והרווחה, שהיו מקובלים גם על האוצר.
משה גפני: אדוני היושב-ראש, הסעיף הזה, שעליו אנחנו מדברים, שם לחוכא ואטלולא את כל הנאומים של שר האוצר, שדיבר כל הזמן על עבודה ועל השוויון בנטל ועל הצמיחה, כל המילים היפות מתנפצות אלי הסלע כשמגיעים אתו לחיים הרגילים, שאין בהם לא דיבורי אידיאולוגיה מעוותת ולא דיבורי סרק.
משה גפני: הכול יש בסעיף הזה, הכול – יש עבודה, יש שוויון בנטל, אנשים נושאים על גבם את הכלכלה הישראלית, חוסכים לפנסיה שלהם, כל מה שאתם מדברים, לא אתם, כל מה שהוא מדבר כל הזמן – לא רוצה להגיד התבטאויות, הפסקתי, אמרתי שאפסיק, אז אני מפסיק, אני מדבר רק באופן מקצועי – אם אכן מדובר על כוונה לעודד את האדם העובד או את זוג העובדים שראינו את זה בסעיפים אחרים, שהולכים לחקיקה מעוותת כדי לפגוע במי שאחד לא עובד, אחד, השני עובד.
משה גפני: באים כאן ונותנים מכה, מכה לליבת הכלכלה הישראלית, לליבת מעמד הביניים, או אולי אפילו גם מעמד ביניים-נמוך, וגם מעמד ביניים שהוא קצת יותר מהרגיל.
משה גפני: אבל זו באמת ליבת העבודה במדינת ישראל.
משה גפני: אנחנו לא מדברים על חברות שעושות הון תועפות.
משה גפני: אנחנו לא מדברים על טייקונים, אנחנו לא מדברים על כל מיני אנשים שאינם עובדים, כל אחד וסיבותיו הוא.
משה גפני: אנחנו מדברים על השדרה המרכזית של הציבור בישראל, מעמד הביניים לכאן או לכאן, אנשים עובדים.
משה גפני: אנשים כל חייהם השתכרו וחסכו ועשו את מה שצריך לעשות, את מה שהמדינה אמרה להם לעשות.
משה גפני: מגיע שר האוצר, זה נכון, אני מודה שזה פיסקלי, אפשר גם לקבל החלטה – היא גם פיסקלית – לבוא, כל אחד שעובר ברחוב, להכניס יד לכיס שלו ולהוציא משם כסף כמה שיש לו, זה פיסקלי.
<מיכל ברין: נכון, זה פיסקלי.
משה גפני: לחלוטין, מבחינה משפטית זה פיסקלי.
משה גפני: יש בעיות אחרות, בעיות פליליות, אבל זה לא קשור לפיסקלי.
משה גפני: זו הצעה פיסקלית.
משה גפני: מדינת ישראל, האוצר ירוויח מזה כסף.
משה גפני: הוא עושה חוכא ואטלולא מכל הדיבורים שמדברים או מדבר, לפני ואחרי, ואנחנו נראה את זה במהלך כמה חוקים כאלה שנוגעים לציבור מאוד מוגדר.
משה גפני: אסור להעביר את החוק הזה, זה חוק שפוגע במעמד הביניים, הוא פוגע בצמיחה של מדינת ישראל.
משה גפני: יהיו חלק שלא ילכו לעבוד, יגידו, אם ככה המדינה מתייחסת אלינו – הוא פוגע בכל המערכת שאנחנו כל הזמן מדברים שאותה צריך לחזק.
משה גפני: עכשיו אני אומר לכם, היה שלב שהייתי יושב-ראש ועדת הכספים, שבאו אלי עם דבר כזה, לא משנה באיזה פורום, אני לא רוצה לגלות את כל הסודות, אמרתי: אני לא מסכים.
משה גפני: יש פה הרבה דברים שאמרתי שאני לא מסכים ולא הגיעו, לא קרה כלום, ואסור שזה יגיע.
משה גפני: וחבר הכנסת הרצוג צודק, אני מצטרף לכל מילה שהוא אמר.
משה גפני: ואני מציע שזה יפוצל או שירד בכלל מסדר-היום.