GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נאזם בדר: אני הצעתי בישיבה הקודמת להכניס - - תוך שישה חדשים לסיים נראה לי גזירה קשה מדי.
נאזם בדר: או שצריך להגיד – לא החלה, ואז לקצר את התקופה, או להגיד – לא סיימה, ואז להאריך את התקופה.
נאזם בדר: אני לא מדבר על מצבים שרוצים לתקוע הצעת חוק של אופוזיציה, אלא על מצבים אובייקטיביים, שחוק לא ניתן אז שהוא ילך ליושב ראש הוועדה ויתגונן בפני ועדת הכנסת, וייתן הסברים?
נאזם בדר: נראה לי שמראש אנחנו מכניסים את יושבי ראש הוועדות למצב - - -
דוד רותם: יש חוקים שכן, אני רוצה לקבור אותם.
ארבל אסטרחן: אין לך סמכות.
ארבל אסטרחן: אתה חייב להביא את זה להצבעה.
דוד רותם: אני חייב להביא להצבעה?
דוד רותם: אין בעיה, אני אתחיל לדון אחרי שישה חודשים, ואני אדון בו.
דוד רותם: אני אקבע את סדר היום שלי.
דוד רותם: אתם מזכירים לי את הבג"ץ של ענת קם, שהיא גם תחליט מתי אנהל את הדיון.
נאזם בדר: אפשר, פשרה: לא החלה תוך שלושה חודשים.
יריב לוין: אבל יש ועדות שלא יעמדו בשלושה חודשים.
יריב לוין: מה אתם מציעים, שיעשה היגיון, לפתור את הבעיה הזו?
דוד רותם: אי אפשר לקבוע לי שאני אסיים חוקים.
דוד רותם: בכלל, "לא סיימה" – מה הכוונה?
דוד רותם: שלא הבאתי את זה לשניה ושלישית?
יריב לוין: המטרה היא לעשות חיים קלים ופשוטים.
יריב לוין: שלא יהיה צורך להיות פרופסור למשפטים כדי להבין מה אתה אמור לעשות.
יריב לוין: אני אומר עוד פעם: הרעיון הוא רעיון מאד קל, שבמקרים קיצוניים, לא כדבר שבשגרה, לא כי החוק מסובך, ולא כי המציע ביקש - במקרים קיצוניים שבהם אדם לא מצליח לקבל ולו את האפשרות שהחוק שלו יידון ויוכרע, כאשר גם כשההכרעה היא לא על דעתו וכנגד עמדתו, את המקרים הקיצוניים האלה, לתת לו אפשרות להביא את עניינו בפני אינסטנציה נוספת שיכולה לעזור לו.
רונית יעקבי חייקין: מה היה המצב היום?
רונית יעקבי חייקין: תקעה הוועדה חוק – מה?
ארבל אסטרחן: היום אפשר לפנות לוועדת הכנסת שיכולה לקצוב לו זמן או להעביר לוועדה אחרת.
רונית יעקבי חייקין: אז תשאירו את המצב כפי שהוא היום.
ארבל אסטרחן: היום כתוב: "עברו שישה חודשים מהיום שהעניין נמסר לדיון של ועדה.
ארבל אסטרחן: .." – הצעת חוק או הצעה לסדר – "....
ארבל אסטרחן: והוועדה לא הניחה את מסקנותיה על שולחן הכנסת או לא החזירה את הצעת החוק לכנסת.
ארבל אסטרחן: .." – "יודיע יו"ר הוועדה בכתב ליו"ר הכנסת על הסיבות ויעשה מעת לעת....."ו- "...
ארבל אסטרחן: חבר הכנסת שיזם הצעת חוק פרטית או הצעה לסדר ועברו שישה חודשים מיום שאלה הועברו לוועדה, רשאי, אם היא לא פעלה כאמור.
ארבל אסטרחן: ..." – זאת אומרת, אם היא לא החזירה את זה לכנסת – "...
ארבל אסטרחן: לפנות לוועדת הכנסת".
דוד רותם: אני מבקש לקיים דיון בזה כשסיגל קוגוט תחזור.
דוד רותם: אתם מבינים מה הבעיה שלי?
דוד רותם: לי יש מחלקה משפטית שהיא אף פעם לא מוכנה לדיון, צריך להכין את זה שנתיים.
יריב לוין: דורית, סיגל ואתה – שבו עם ארבל ותביאו לנו הצעה פשוטה, קלה, לא מסובכת מדי שמעבירה את המסר הפשוט שאומר – במקרה חריג שאדם, באמת עוצרים לו את כל התהליך, יהיה לו את יומו בפני ועדת הכנסת.
דוד רותם: אתה מבין שאתה בעצם עושה צחוק מהעבודה.
דוד רותם: נניח שיש אצלי חוק ואני רוצה לקבור אותו, והוא של חבר אופוזיציה.
דוד רותם: אז הוא יבוא לפה ויתבזה פה.
יריב לוין: קודם כל זה לא בטוח שזה מה שיקרה דווקא עם חבר אופוזיציה.
יריב לוין: דבר שני, אני לא אקבל פה, סביר להניח, החלטה כזו שלא תבוא בהסכמה.
יריב לוין: אבל עצם היכולת לפנות ולייצר הידברות – עוזרת.
יריב לוין: אתה הרי בסוף יכול להכין את הצעת החוק שהוא יצטער על הרגע הוא התחיל אתה.
יריב לוין: אתה הרי יודע את זה.
יריב לוין: הכוח גם ככה הוא כוח מאד גדול, תן לאדם שתהיה לו אפשרות, נתיב שהוא יכול ללכת בו.
לאה ורון: אולי אפשר להגביל את הנושא של העברה לוועדה אחרת ולומר: "...
לאה ורון: ורשאית היא בתום 18 חודשים להעביר לוועדה אחרת"?
רונית יעקבי חייקין: שנה וחצי?
לאה ורון: אני רוצה להציע משהו – שבמקום "הוועדה לא סיימה" יהיה כתוב "הוועדה לא החלה".
לאה ורון: "סיימה" והעברה לוועדה אחרת תהיה בתום תקופה ממושכת יותר.
יריב לוין: תגיעו למשהו שכולכם תחיו עם זה בשלום.
דוד רותם: נגיד שהסעיף הוא בתוקף.
דוד רותם: עברה חצי שעה ולא סיימתי.
דוד רותם: קיימתי 4 דיונים.
דוד רותם: יכול לעשות לי חבר הכנסת תרגיל.
דוד רותם: הכנתי לקריאה ראשונה ומישהו מבקש רביזיה.
דוד רותם: ואי אפשר לארגן רוב.
ארבל אסטרחן: באף יום אי אפשר לארגן רוב?
דוד רותם: יש בעיה קואליציונית.
ארבל אסטרחן: הצביעו ואחרי שעה אין רוב?
יריב לוין: אז הוא יבוא עם זה לוועדת הכנסת.
יריב לוין: אז אם הוא צריך לגייס לזה רוב בוועדת הכנסת – מה לעשות?
ארבל אסטרחן: גם צריך לזכור שזה בניגוד לעמדת המציע, היוזם, כי הוא זה שפונה לוועדת הכנסת.
ארבל אסטרחן: יש דיון בוועדת הכנסת.
ארבל אסטרחן: יסבירו - - -
יריב לוין: זה מצב אולטרה קיצוני.
ארבל אסטרחן: אני חושבת שעשו בזה בכנסת שימוש אולי פעם אחת.
לאה ורון: מאחר וחבר הכנסת רותם הזכיר את הנושא של רביזיה, קרי, בקשה לדיון מחדש, אני רוצה, גם בעקבות שיחה אתך, לחזור לסעיף 16.
יריב לוין: לא היום.
יריב לוין: נעשה את זה בישיבה בשבוע הבא, נסגור את פרק הרביזיה.
ארבל אסטרחן: אז לא תיקנתי כלום עכשיו.
דוד רותם: אני מוכרח לשאול שאלה: הגשתי הצעת חוק פרטית, יושב ראש הוועדה תקע לי את זה ועברו שישה חודשים.
דוד רותם: פניתי לוועדת הכנסת, ויושב ראש ועדת הכנסת עכשיו תוקע אותי שישה חודשים.
דוד רותם: גם זה קורה.
ארבל אסטרחן: נחכה לבחירות.
ארבל אסטרחן: ליושבי ראש ועדות יש אחריות ויש תפקיד.
ארבל אסטרחן: יו"ר ועדה מחויב, יש לו חובות.
ארבל אסטרחן: הוא מוכרח לשים נושאים על סדר היום.
ארבל אסטרחן: נותר לנו נושא הזימון לוועדות, שהממשלה רוצה להיות מעורבת, סעיף הרביזיה שנעבור עליו שוב ונשמע הערות אחרונות, אבל הוא מסוכם, ושני נושאים קטנים – מכסות, ומה שמופיע אצלכם בעמוד 31-33.
ארבל אסטרחן: פה אין הרבה שינויים מהמצב הקיים.
ארבל אסטרחן: זה הנושא של תיקון התקנות ופירושים.
ארבל אסטרחן: קראתי לזה תקנון הכנסת, פרשנות ותיקונים.
ארבל אסטרחן: מה שהיום קבוע בסעיף 147- "שאלה הנוגעת לדיוני הכנסת שאין לה הוראה בתקנון זה, תחליט בה ועדת הכנסת, והחלטתה תהיה תקדים מחייב כל עוד לא תוקן התקנון בעניין זה".
ארבל אסטרחן: זה גם מה שקיים היום, אנחנו מכירים את זה.
ארבל אסטרחן: נושא שאין לו תשובה בתקנון, זה לא סטייה מהתקנון אלא נושא שלא מוסדר.
ארבל אסטרחן: 2 הוא מה שקיים היום בסעיף 148 – סטייה מהתקנון והתקדימים: "הכנסת לא תדון בשום עניין בצורת דיון החורגת מהוראות תקנון זה או מהתקדימים, אלא אם כן דנה ועדת הכנסת והחליטה על כך".
ארבל אסטרחן: היום יש נקודה פה – עכשיו אני מוסיפה משהו שנמצא בכוכבית והוא בעצם תקדים שנהגו לפיו בהסכמת כל חברי הכנסת שהשתתפו בהצבעה.
ארבל אסטרחן: זאת אומרת, הסטייה היא פה אחד.
ארבל אסטרחן: החלטה כאמור לא תהיה תקדים מחייב.
ארבל אסטרחן: פירוש התקנון והתקדימים – זה מה שאנחנו מכירים כ "וועדת הפירושים": "התעורר בשעת הדיון במליאת הכנסת ספק בפירוש הוראה מהוראות תקנון זה או התקדימים...." כך כתוב גם היום – "...
ארבל אסטרחן: יכריע יו"ר הישיבה והכרעתו באותה ישיבה תהיה מחייבת".
ארבל אסטרחן: כל חבר כנסת רשאי בתוך 15 ימים אחרי הישיבה לערער על הפירוש שניתן עלי ידי יושב ראש הישיבה, לפני ועדת פירושים המורכבת מיושב ראש הכנסת ו-8 חברי כנסת שתבחר ועדת הכנסת.
ארבל אסטרחן: "חבר הכנסת המערער יוזמן להציג את עמדתו בפני ועדת הפירושים.
ארבל אסטרחן: היה המערער חבר בוועדת הפירושים – תבחר ועדת הכנסת חבר אחר במקומו לדיון בערעורו".
ארבל אסטרחן: זה חדש, עם כוכבית, לגבי הזמנת חבר הכנסת המערער: "החלטת ועדת הפירושים תהיה סופית.
ארבל אסטרחן: ההחלטה תונח על שולחן הכנסת".
נאזם בדר: יש סוגיה שהתעוררה לא מזמן והיא בעניין המועד שייקבע לוועדת הפירושים.
נאזם בדר: חבר הכנסת אריה אלדד היה במקום וערער.
נאזם בדר: יושב ראש הכנסת החליט לגבי הצעת חוק, הצבעה על הסתייגויות, ואז הוא ערער על כך ואמר לו: תפנה לוועדת הפירושים.
ארבל אסטרחן: תוך 15 יום.
ארבל אסטרחן: יש לו 15 יום לערער.
נאזם בדר: לפנות, אבל אני מדבר על כינוס הוועדה.
יריב לוין: אני לא מכתיב לו.
יריב לוין: אני לא מכתיב לראשי ועדות מתי לכנס, אז ליו"ר הכנסת אני אכתיב?
ארבל אסטרחן: מתי שיושב ראש הכנסת יגיד.
ארבל אסטרחן: אפילו שלפעמים זה ערעור על יו"ר הכנסת עצמו, אבל זה יו"ר הכנסת, אנחנו סומכים עליו שהוא יכנס את הוועדה.
יריב לוין: אם לא יהיה בדל של אינטגריטי לא יעזור שום תקנון בסוף.
ארבל אסטרחן: אין לנו כאן הוראות על קוורום – ועדת הפירושים יכולה לשבת בכל הרכב.
יריב לוין: כן, לא צריך.
יריב לוין: כל ועדת הפירושים הזו היא סיפור אזוטרי לחלוטין.
ארבל אסטרחן: גם אין בה ממלאי מקום.
ארבל אסטרחן: יש לה חברים, וזהו.
יריב לוין: היא לא התכנסה הרי כל הקדנציה, פעם אחת אפילו.
נאזם בדר: לפני שבוע וחצי.
יריב לוין: חוץ מהישיבה הזו, שגם היא לא התקיימה כי שכחו להזמין את חבר הכנסת אלדד.
ארבל אסטרחן: אוקיי, ועכשיו סעיף שלנו הוא חשוב במיוחד.
ארבל אסטרחן: תיקון התקנון – חילקתי את זה לדיון בוועדת הכנסת ולדיון במליאה.
ארבל אסטרחן: "כל חבר כנסת רשאי להציע הצעה לתיקון תקנון זה, בהגשתה ליושב ראש ועדת הכנסת".
ארבל אסטרחן: אגב, הממשלה לא מגישה תיקונים כאלה.
ארבל אסטרחן: "ועדת הכנסת תחליט האם להכין את ההצעה לשם הבאתה לאישור הכנסת או להסירה מסדר היום.
ארבל אסטרחן: היום כתוב גם שאם הוא לא חבר ועדה, הוא הוזמן לוועדת הכנסת – לא צריך את זה יותר, יש לנו הוראה כללית שמזמינים את מי שהציע נושא לדיון בוועדה.
ארבל אסטרחן: "הצעה לתיקון התקנון שהכינה ועדת הכנסת תונח על שולחן הכנסת בצירוף דברי הסבר, וכל חבר כנסת וכן שר או סגן שר...." זו תוספת – "...
ארבל אסטרחן: רשאי בתוך 14 ימים להגיש ליו"ר ועדת הכנסת השגה בכתב על התיקון המוצע.
ארבל אסטרחן: ועדת הכנסת תדון בהשגה".
ארבל אסטרחן: זאת אומרת, השר לא יכול להציע מלכתחילה אבל הוא בוודאי יכול להציע השגה.
ארבל אסטרחן: "הוגשה השגה השוללת את ההצעה לתיקון התקנון, לא תדון ועדת הכנסת בהשגה, אך תצרף את ההשגה להצעת התיקון שתונח על שולחן הכנסת".
ארבל אסטרחן: זה טיפה שונה מחוק ששם כתוב שהסתייגות לא יכולה לשלול את עצם החוק.
ארבל אסטרחן: "סיימה ועדת הכנסת את הדיון בהשגות, תונח ההצעה לתיקון התקנון על שולחן הכנסת בנוסח שקיבלה הוועדה בצירוף ההשגות שלא קיבלה".
ארבל אסטרחן: מה שהיא קיבלה כמובן נכנס לנוסח.
ארבל אסטרחן: "ועדת הכנסת רשאית לחדש את דיוניה בהצעה לתיקון התקנון גם לאחר שהונחה...." – זה גם לקוח מפרק החקיקה – "...
ארבל אסטרחן: כל עוד לא החל הדיון בה.
ארבל אסטרחן: החליטה ועדת הכנסת לעשות כן, יודיע על כך יו"ר הוועדה לכנסת והוועדה תכין מחדש את הצעת התיקון או תחליט להסירה מסדר יומה".
ארבל אסטרחן: זה לא כתוב היום אבל חשבנו להתאים את זה לחקיקה, אם אחרי שזה יונח פתאום נזכרים שיש שם בעיה.
ארבל אסטרחן: זה מה שקורה בוועדה.
ארבל אסטרחן: עכשיו, מה קורה במליאה?
ארבל אסטרחן: – "יו"ר ועדת הכנסת יציג את הצעת הוועדה לתיקון התקנון, ויציין האם הוגשו השגות להצעה.
ארבל אסטרחן: חבר הכנסת שיציע את התיקון רשאי לנמקו, במסגרת זמן שלא תעלה על 3 דקות, ואם היו כמה מציעים.
ארבל אסטרחן: ..." – זאת אומרת שזה מישהו שמלכתחילה פנה לוועדת הכנסת וביקש את התיקון – "...
ארבל אסטרחן: יציג את התיקון חבר הכנסת שעליו הסכימו המציעים.
ארבל אסטרחן: בהיעדר הסכמה – חבר הכנסת הראשון שהגיש את ההצעה.
ארבל אסטרחן: צורפו השגות, יחולו, לעניין הנמקתן והצבעות עליהן הוראות סעיף 90 כפי שהן חלות על הסתייגויות".
ארבל אסטרחן: כלומר: חמש דקות לכל השגה.
ארבל אסטרחן: אם זה שר או סגן שר – מי יכול לנמק את זה.
ארבל אסטרחן: אם נומקו השגות, אז יו"ר ועדת הכנסת יכול להשיב.
ארבל אסטרחן: ואז, איך מצביעים?
ארבל אסטרחן: – אם יש השגה אז יצביעו קודם על ההשגה ואז על הסעיפים להשגה.
ארבל אסטרחן: "לא צורפו השגות תצביע הכנסת בלא דיון על הצעת ועדת הכנסת".
ארבל אסטרחן: צריך להיות פה דיון?
יריב לוין: אין דיון גם היום.
ארבל אסטרחן: רק רציתי לוודא.
ארבל אסטרחן: לפני כן היה – "נעדר המסתייג- לא יצביעו".
ארבל אסטרחן: 90(ו) – איך מצביעים כשיש השגות.
ארבל אסטרחן: כמו הסתייגויות.
ארבל אסטרחן: על ההסתייגויות ואחר כך על הסעיף.
ארבל אסטרחן: אחר כך יש את הנושא שאפשר לחזור לוועדה כמו בחקיקה:
ארבל אסטרחן: "כל עוד לא אישרה הכנסת את ההצעה לתיקון התקנון רשאית הכנסת להטיל על ועדת הכנסת לפי הצעת יו"ר הוועדה.
ארבל אסטרחן: .." – פה זה בלי הממשלה.
ארבל אסטרחן: צריך גם את הממשלה כי אם מתקבלת השגה זה יכול גם להפריע לממשלה.
ארבל אסטרחן: לחזור ולדון בהצעה כולה או בעניין מסוים שבה", וועדת הכנסת תכין את זה שוב, כמו חקיקה.
נאזם בדר: אם מתקבלת השגה - -
ארבל אסטרחן: אפשר, הם יכולים לבקש מהכנסת.
ארבל אסטרחן: כמו 127 – החזירו את זה לוועדת הכנסת, לא אוטומטית.
ארבל אסטרחן: כמו בכל שלב בקריאה השניה שאפשר לחזור לוועדה.
נאזם בדר: אבל שם זו הצעת חוק ממשלתית כשמתקבלת השגה על ידי חבר כנסת.
נאזם בדר: פה את מדברת על השגה שמוצעת על ידי הממשלה.
ארבל אסטרחן: לא אמרתי מי.
ארבל אסטרחן: אמרתי שכל עוד זה לא התקבל – לא משנה אם התקבלה השגה או לא התקבלה השגה, או מי הגיש אותה – אפשר להציע לכנסת שתחזיר את הנושא לוועדת הכנסת.
ארבל אסטרחן: ממי שיכול לבקש את זה זה יו"ר הוועדה או הממשלה.
ארבל אסטרחן: "תחילתו של תיקון התקנון" – פה יש לנו חריג שקיים גם היום - "עם אישורו על ידי הכנסת, אלא אם כן נקבע בו אחרת".
ארבל אסטרחן: הייתי אומרת : "אלא אם כן יקבע במועד מאוחר יותר".
ארבל אסטרחן: שאי אפשר יהיה לעשות את זה אחרת.
רונית יעקבי חייקין: יש דברים שדחינו את זה לכנסת הבאה.
ארבל אסטרחן: זאת אומרת: תיקון תקנון, המינימום, גם אם צריך לעשות משהו מאד מאד דחוף, את ה-14 יום אין לנו אפשרות לקצר.
ארבל אסטרחן: אבל זה נכנס לתוקף מייד עם הקבלה.
ארבל אסטרחן: "יו"ר הכנסת יפרסם ברשומות את הנוסח שהתקבל".
יריב לוין: אוקיי, תודה רבה.
יריב לוין: בישיבה הבאה נעשה מאמץ לסיים את זה.
יריב לוין: בשביל לא לעכב את האנשים שמגיעים לנושאים האחרים מלבד הנושא הראשון, נתחיל אתם, בתקווה שיהיה לנו בכלל קוורום.
יריב לוין: אתחיל בסעיף ב' לסדר-היום המקורי, לפני התוספת: קביעת ועדה לדיון בהצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (השארת מרכיב הפיצויים קופת גמל), התשע"ב-2012 (פ/3954/18), של חבר הכנסת חיים כץ.
יריב לוין: היתה בקשה של יושב-ראש ועדת העבודה והרווחה, להעביר את ההצעה הזאת אליו.
יריב לוין: הגם שהלשכה המשפטית המליצה שהדיון יתקיים בוועדת הכספים, יש הסכמה של יושב-ראש ועדת הכספים, שהנושא יידון בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות - בין היתר משום שאני מבין שחוק ממשלתי, שעוסק בסוגייה דומה, כבר נדון, ונמצא בהליכי חקיקה מתקדמים בוועדה בראשותו של חבר הכנסת חיים כץ, ולפיכך אני מציע להעביר את הצעת החוק פ/3954/18 לדיון בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
יריב לוין: בקשת חברת הכנסת מירי רגב להעברת ההצעה לדיון מהיר בנושא: "העתקת מפעל מש"א לנצרת עלית" מוועדת החוץ והביטחון לדיון בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות
יריב לוין: אני עובר לסעיף הבא – בקשת חברת הכנסת מירי רגב להעברת ההצעה לדיון מהיר בנושא: "העתקת מפעל מש"א לנצרת עלית" מוועדת החוץ והביטחון לדיון בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
יריב לוין: הבקשה הזו של חברת הכנסת רגב נעשית בהסכמה של יושב-ראש ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, ונוכח העובדה שמדובר בנושא של פיטורין, שהוא ודאי גם נוגע באופן ישיר לוועדה בראשותו של חבר הכנסת חיים כץ, ונוכח הבקשה של מציעת ההצעה, חברת הכנסת רגב, אני חושב שנכון יהיה להיעתר לבקשה הזאת, ולהעביר את הדיון לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
יריב לוין: אנחנו נתחיל בסעיף הראשון על סדר-היום, ואם וכאשר יהיה קוורום, ונוכל, נעשה הפסקה.
יריב לוין: אני עובר להצעת חוק המפלגות (תיקון - מסירת מידע ממרשם האוכלוסין לצורך ניהול בחירות מקדימות), התשע"ב-2011, הצעת חברי הכנסת יריב לוין, איתן כבל ויוחנן פלסנר, פ/3817/18 – הכנה לקריאה ראשונה.
יריב לוין: הצעת החוק הזו הוגשה כתוצאה מבעיה שבה נתקלנו, כאשר ערכנו את הבחירות הפנימיות האחרונות שהתקיימו בליכוד לבחירת יושב-ראש התנועה ומועמדה לראש הממשלה ובחירת המוסדות הפנימיים של התנועה, כאשר התברר שהמידע שיש בתנועה לצורך ניהול מרשם החברים וספר הבוחרים הוא מידע חסר ולא עדכני, והדבר הזה נבע מכך שעל-פי החוק הקיים, נמסר דיסק או מידע ממשרד הפנים לגבי מרשם האוכלוסין למפלגות ערב בחירות לכנסת.
יריב לוין: מאחר שהבחירות האחרונות לכנסת התקיימו ב-2009, והמידע נמסר בשלהי 2008, התוצאה היתה שהמידע שבידינו, כשבאנו לקיים בחירות בינואר 2012, היה חסר בשורה ארוכה של היבטים: ראשית, הוא לא היה מעודכן מבחינת עדכוני כתובות של אנשים; שנית, לא מעודכן מבחינת אנשים שנפטרו, והיה צריך לגרוע אותם מהרשימות, ונוצרו מצבים לא נעימים, שנשלחו אליהם הודעות לבוחר ופניות מטעם מועמדים וכן הלאה; שלישית, יש לזכור שחוק המפלגות מאפשר או מחייב לקיים גם למי שגילו 17, מאפשר לו להתפקד למפלגה, בעוד שבבחירות לכנסת מדובר בגיל 18.
יריב לוין: אם ניקח בחשבון, שהמידע שבידינו נכון לסוף 2008, וכולל רק את מי שהיה בן 18 נכון לסוף 2008, הרי שאנחנו נדרשים לנהל בחירות שבהן זכות ההצבעה והזכות להתפקד ניתנת לאנשים שהם בני 17 בשנת 2012.
יריב לוין: במצב הזה נוצר פער שנים גדול מאוד, שגם הוא הקשה באופן משמעותי על ניהול הבחירות.
יריב לוין: הדברים הגיעו לידי כך שהליכוד היה צריך לממן את האגרות של משרד הפנים כדי לברר כתובות של אנשים, אנשים הגיעו לקלפיות והתברר להם שהם אינם רשומים בעיר שבה הם גרים, והקשיים שהדבר הזה הערים פגעו באופן קשה מאוד גם בניהול הבחירות וגם בזכות האנשים לממש את הזכות שלהם להשתתף בהליך הדמוקרטי הפנימי בתוך המפלגה.
יריב לוין: משכך, ובעצה אחת עם חברי הכנסת כבל ופלסנר, שגם הם חברים במפלגות שבהן יש מפקד רחב ומתקיים פריימריז, הוגשה הצעת החוק.
יריב לוין: בעקבות דיון שהיה בוועדת שרים לענייני חקיקה הועלה הרצון של הממשלה, לצמצם ככל הניתן את החשיפה של המידע שנעשית כתוצאה מהעברת מלוא ספר הבוחרים לידי המפלגות.
יריב לוין: אני מדגיש – אין בהצעת החוק הזו כדי להתייחס למה שנוגע למסירת המידע ערב בחירות לכנסת – שם אנחנו לא נוגעים, שם זה נשאר כפי שהוא, ואם הממשלה תחשוב שהיא רוצה ליזום הליך- - -
אופיר אקוניס: מה הדין?
יריב לוין: שמוסרים את הפנקס במלואו כפי שהוא.
יריב לוין: מה מונע עכשיו מלמסור?
יריב לוין: החוק הזה הוא מצוין, אבל מה מונע?
יריב לוין: המצב שנוצר הוא שעל-פי חוק, אי-אפשר למסור את המידע, אלא אם החוק מתיר זאת באופן מפורש, והמצב שנוצר הוא כזה שאי-אפשר היה עד כה לקבל מידע בתחנת הביניים בשום דרך.
יריב לוין: בעקבות הדיון שהיה בוועדת שרים לחקיקה לקח על עצמו השר מיכאל איתן לנסות ולגבש נוסחה מוסכמת, שמצד אחד, תאפשר למפלגות לנהל את מערכות הבחירות עם מידע עדכני, ומצד שני, תצמצם למינימום את החשיפה וההוצאה של המידע, לפחות בשלב הזה של תחנת הביניים, וגובשו שורה של עקרונות, שלאורם הוכן מסמך טיוטה של הצעה שגיבש משרד המשפטים יחד עם ארבל, ושמבטאים את העקרונות הבסיסיים האלה, אם כי אני מוכרח לומר שגם לי יש לא מעט הערות לדברים שצריכים להיכנס לכאן, וצריך להדק אותם בצורה נכונה, כאשר המטרה היא לייצר מנגנון, שבסופו של דבר יאפשר קבלת מידע מיידי בזמן קצר ערב בחירות, שיאפשר להכין ולעדכן את פנקס הבוחרים מבלי שיימסר כל פנקס הבוחרים של משרד הפנים לידי המפלגות, וזו המטרה.
יריב לוין: אני מציע – אעשה תכף הפסקה, לסיים עם שני הנושאים הקצרים הנוספים שיש לנו, ואז אנחנו נעבור להקראה של הצעת החוק – נקרא את כולה, אחר כך אשמע את כל ההערות שיש כאן, ודברים שצריך לתקן ולהוסיף, אעיר את ההערות שלי, וננסה להגיע למה שנוכל להגיע במסגרת ההכנה לקריאה הראשונה, ומה שיצריך בירור נוסף – נעשה לקראת הקריאה השנייה והשלישית, אז אני עושה הפסקה קצרה בעניין הזה, ועובר לתוספת לסדר-היום.
יריב לוין: אנחנו צריכים לדון בשתי בקשות של הממשלה להקדמת דיון בהצעות חוק לפני הקריאה הראשונה.
יריב לוין: ההצעה הראשונה היא הצעת חוק משק החשמל (תיקון מס' 10), התשע"ב-2012 (מ/666).
יריב לוין: מי מציג את הבקשה מטעם הממשלה?
דרורה ליפשיץ: מדובר בהצעת חוק שנדרשת כדי לאפשר הארכת רשיונות של חברת החשמל לישראל - - - עד 15 באפריל.
דרורה ליפשיץ: כיון שכך, נדרשת הקדמת מועד הדיון וסיום החוק בשלוש קריאות במושב הזה.
שלמה מולה: מה תכלית הצעת החוק?
שלמה מולה: אתם רוצים לבטל את הפיקוח של ועדת הכלכלה?
דרורה ליפשיץ: בדיון האחרון אמרה הוועדה, שהיא מבקשת לא להיות מעורבת בהליך הזה, כי היא מרגישה שהיא חותמת גומי, שהממשלה תיזום הצעת חוק כדי לשחרר את ועדת הכלכלה.
דרורה ליפשיץ: במסגרת הדיון לקראת הכנת החוק לקריאה שנייה ושלישית, ייתכן שיהיו שינויים בנוסח, אבל בלי הצעת החוק יהיה בלתי אפשרי להאריך את הרשיונות.
דרורה ליפשיץ: למה אנחנו צריכים להסכים שיהיה ביטול פיקוח ועדת הכלכלה?
יריב לוין: דעתי מאוד לא נוחה מהצעת החוק הזו, ומצד שני, גם דעתי לא נוחה ממצב שבו אנחנו נישאר בלי חברת חשמל שפועלת באופן מסודר, ואומר לי השר לנדאו, ואני משוכנע שהוא מדייק בדבריו, שהוא עשה מאמץ גדול מאוד כדי לקדם את סוגיית הרפורמה במשק החשמל, אבל הסיכוי שהדבר הזה יתממש במועדים הקצרים שישנם להארכת הזיכיון של חברת החשמל, הוא סיכוי אפסי.
רוברט אילטוב: אומרת נציגת המשרד, שיושב-ראש הוועדה ביקש לשחרר את הוועדה.
שלמה מולה: יושב-ראש ועדת הכלכלה היה יחיד בדיון.
יריב לוין: חבר הכנסת מולה, הצעת החוק הזו מטבע הדברים תגיע לוועדת הכלכלה, ואני חושב ששם צריכים להישמע קולות ברורים, שיבטיחו את המשך הפיקוח ואת הסדרת העניין הזה באופן ראוי, אבל אני לא רוצה שייווצר מצב שבגלל מחסום דיוני, בסוף הנושא הזה לא יוכל לכאן או לשם, ואנחנו נמצא עצמנו במציאות שמבחינת חברת החשמל, בעיקר במצבה הנוכחי, עלולה להיות בעייתית מאוד, ואני לא רוצה להוסיף מעבר לכך.
שלמה מולה: הצעת החוק עוברת להמשך דיון בוועדת הכלכלה, אני מבין.
יריב לוין: היא תעבור במליאה.
יריב לוין: היא צריכה לבוא לוועדת הכלכלה.
שלמה מולה: אם היא עוברת לוועדת הכלכלה, האם עדיין אפשר לדרוש את הפיקוח?
שלמה מולה: האם הסעיף הזה של הפיקוח הוא מהותי או לא?
שלמה מולה: שלא יגידו שזה נושא חדש.
יריב לוין: לא, הרי כל ההצעה דנה בסוגיית הפיקוח.
יריב לוין: אגב, אפשר גם להחליט בוועדת הכלכלה, שדוחים את הצעת החוק ומתנגדים לה.
יריב לוין: גם אומר יותר מזה – אני חושב שראוי שוועדת הכלכלה תשקול, כולנו נשקול, עד כמה יש נכונות לפתוח פתח כזה, שמוותרים על פיקוח הכנסת.
יריב לוין: זה לא דבר פשוט בכלל, אני חושב, אבל מצד שני, גם צריך איזשהו פתרון למצוא לסוגייה הזאת, כי אנחנו לא יכולים להישאר בלי חברת חשמל שפועלת באופן מסודר.
יריב לוין: פה אחד, אושר, בקריאה ראשונה בלבד, כמובן.
יריב לוין: אני עובר לנושא השני – הצעת חוק שירות המדינה (גמלאות)(תיקון מס' 53), התשע"ב-2012 (מ/667), וזו גם בקשה של הממשלה לפטור מחובת הנחה – אני מדגיש שוב: רק לפני הקריאה הראשונה.
ענבל רונן: הממשלה ביקשה בהחלטתה פטור כפול – פטור מחובת הנחה ל-48 שעות, עובר לקריאה הראשונה- - -
יריב לוין: לא אאשר לקריאה שנייה ושלישית; רק לקריאה הראשונה.
יריב לוין: אם תגיעו לשנייה והשלישית והכול יתבצע, נשוב ונדון בזה.
ענבל רונן: טוב.
ענבל רונן: מדובר בתיקון חוק שבא להחיל את שינוי עדכון מנגנון ההצמדה של קצבת הגמלאים מהצמדה לעובד הפעיל או למשרת הפעיל, כענייננו בגמלאי המשטרה והשב"ס, להצמדה למדד.
ענבל רונן: תהליך דומה עברו עובדי המדינה בתיקון 50.
ענבל רונן: הדחיפות היא בשלושת אלה: העניין הראשון הוא שהגמלאים מחכים לתוספות הכרוכות בהצעת החוק.
ענבל רונן: ההידיינות בנושא הזה נמשכה הרבה זמן עם כל גופי הביטחון, ונמצא לנו חיל חלוץ לעשות למען גמלאיו, ואנחנו רוצים לקדם את זה.
ענבל רונן: הסיבה המשפטית היא שלעת הזו אנחנו מתנהלים בשתי שיטות עדכון.
ענבל רונן: כל עוד החוק לא עובר ולא נקבע מועד מעבר הלכה למעשה, הגמלאים מוצמדים לעובדים הפעילים.
ענבל רונן: מאידך, התוספות שניתנות במהלך הניתוק מועד נתינתן הוא 1.1.12.
ענבל רונן: הפער שנפתח בין מועד הזכאות לתוספות מכוח התיקון העתידי לחוק לבין השיטה הנוכחית יוצר אנדרלמוסיה באופן שיצטרכו אח ר כך לתקן את החוק, להוציא צווים של שר האוצר כדי לעשות התאמות.
ענבל רונן: סיבה שלישית ופרוזאית מעט זו הסיבה התקציבית.
ענבל רונן: כל המהלך כולו הוא בעלות של מאות-מיליונים, ואם אנחנו כוללים גם את צה"ל, אנחנו עומדים על 3 מיליארד ש"ח בהערכה גסה, ולשם כך היינו צריכים לפרוס את המהלך על פני מספר שנים, כולל השנה.
ענבל רונן: אם ניתן לדון גם בבקשת הפטור השנייה- - -
יריב לוין: הזמן שלוקח למשרד האוצר לדון, לפחות מהניסיון הדל שלי בנושאים שאני מביא בפניו, הוא כל כך ארוך, שהרצון לדון מהיום למחר בבקשת הפטור שלו, ועוד לקצר לו את המועדים, עומד ממש בסתירה לנכונות העצומה שאתם מגלים כשמגיעים אליכם עם איזושהי בקשה – כמובן, לא את באופן אישי, אבל אם תעבירי את המסר הזה, זה לא יזיק.
יריב לוין: אני לא רציתי לעכב את הבקשה הזאת, למרות שכבר אמרתי לא פעם לשר האוצר, שישתדל לא לבוא אליי עם בקשות, כי אני לא רואה מקום, שהיחסים יהיו יחסים חד-כיווניים, אבל מאחר שמדובר בנושא כזה, מצאתי לנכון בכל אופן להביא את זה.
יריב לוין: אני רק אומר לך מהניסיון שלי, שהרבה פעמים קורה, שלמרות שזה כל כך דחוף עכשיו, כשזה מגיע לוועדה, עד שזה יוצא ממנה כבר אין שום צורך בפטור מקריאה שנייה ושלישית, אז אם זה אכן יקרה, נשוב ונידרש לעניין, אבל אם זה לא יקרה, אני לא רוצה לקבל פה החלטות, שאחר כך יתברר בדיעבד שאין להן שום- - -
ענבל רונן: אמסור את המסר לשולחיי, ואנחנו מעריכים את זה שאתם עושים את המאמץ בעניין הזה.
ענבל רונן: מדובר, כמובן, בגמלאים.
ענבל רונן: אני מודה לכם.
יריב לוין: אני חוזר לסדר-היום ולנושא הראשון על סדר-היום: הצעת חוק המפלגות (תיקון - מסירת מידע ממרשם האוכלוסין לצורך ניהול בחירות מקדימות).
יריב לוין: ארבל, אני מציע שנעשה הקראה של הנוסח המעודכן, כפי שהוא כרגע.
ארבל אסטרחן: נעשה הצגה בסיסית של הדברים, ואחר כך נראה, כי יש נקודות שנשארו במחלוקת.
ארבל אסטרחן: כאמור, זה הנוסח שהוכן על-ידי משרד המשפטים, על-ידי גורמים שונים שם שגם נמצאים כאן, ויוכלו גם להסביר יותר.
ארבל אסטרחן: בחוק המפלגות יש לנו היום סעיף 20, שמדבר על חברי המפלגה, שאומר שכל אזרח שמלאו לו 17 והוא תושב הארץ, יכול להיות חבר במפלגה, והמפלגה תקיים רישום של החברים.
ארבל אסטרחן: מוצע אחרי ההוראה הזאת להוסיף סעיף שכותרתו תהיה מסירת מידע ממרשם האוכלוסין: (ב)(1) אחת לשנה ימסור שר הפנים/מנהל רשות האוכלוסין למפלגה, לפי בקשתה, פרטים מזהים של חברי המפלגה בלבד, לצורך עדכון פרטים מזהים של החברים ואימותם ולצורך יצירת קשר עמם.
ארבל אסטרחן: "פרטים מזהים" מוגדר כשם משפחה, פרטים, מען, מספר זהות ונתון פטירה.
ארבל אסטרחן: זו מסירה שנתית.
ארבל אסטרחן: בנוסף, במהלך התקופה שלפני עריכת בחירות מקדימות – ובחירות מוקדמות מוגדרות כאן באופן שלקוח ממה שקיים לגבי הפריימריז באותו חוק – בחירות לבחירת מועמדי המפלגה לאחד התפקידים האלה, תהא שיטת הבחירות אשר תהא – שזה גם נוסח שקיים בפרק הפריימריז – יו"ר המפלגה, ראש ממשלה, שר או חבר כנסת; בפריימריז זה קצת רחב יותר – כולל גם רשויות מקומיות ותפקידים נוספים, אז במהלך התקופה שלפני עריכת בחירות מקדימות ימסור אותו גורם למפלגה, לפי בקשתה, אותם פרטים מזהים של חברי המפלגה הזכאים לבחור בבחירות המקדימות, לצורך עדכון פרטים מזהים של החברים ואימותם ולצורך ניהול הבחירות המקדימות.
ארבל אסטרחן: פרטים מזהים יימסרו למפלגה כאמור בסעיף קטן (ב) לאחר שתתחייב בכתב, בידי האחראי על הטיפול במידע מטעם המפלגה, כי לא ייעשה שימוש במידע שיימסר, לרבות העברתו לאחר, אלא למטרות המפורטות באותו סעיף קטן.
ארבל אסטרחן: אני רוצה להזכיר פה, שיש לנו סעיף דומה בחוק הבחירות, סעיף 39, שקובע מסירת מידע ממרשם האוכלוסין למפלגות לפני הבחירות, ושם גם יש הוראה, שלפיה מידע יימסר למפלגה לאחר שתתחייב בכתב, בנוסח שקבע שר הפנים, ושם ההתחייבות היא על-ידי בא הכוח של המפלגה או של הסיעה והאחראי לטיפול במידע מטעם המפלגה, שזה אותו מינוח שלקוח כאן, אלא שפה זה רק האחראי, שלא תעשה שימוש במידע לרבות העברתו לאחר אלא לצורכי ההתמודדות בבחירות והקשר עם ציבור הבוחרים.
ארבל אסטרחן: כמובן, רציונלים של שמירה על פרטיות של אנשים, העובדה שהם חברי מפלגה זה לא דבר שידוע למשרד הפנים והממשלה.
יריב לוין: הערות, בבקשה.
נסים אליסף: אנחנו מבקשים שיהיה כתוב: שר הפנים, ולא: רשות האוכלוסין.
נסים אליסף: גם היום, למיטב ידיעתי, פנקסי הבוחרים וכל מה שקשור לחוק הבחירות לכנסת – מדובר שם בשר הפנים ולא ברשות האוכלוסין.