GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יריב לוין: לא, מה, לכל אחד אגיד עכשיו: תבוא עם תעודות הזהות?
יריב לוין: בכל דבר אפשר להקשות, אבל התוצאה תהיה- - -
עמי ברקוביץ: לפי הגיל או ותק במפלגה אתה לא יכול לדעת את זה מראש?
יריב לוין: למשל, היה לי מקרה בסניף ראשון לציון, 135 איש שהגישו טפסים, ותאריך ההקלדה – הרי המחשב נותן תאריך הקלדה, היה שבוע אחרי המועד האחרון ליום הקובע.
יריב לוין: להם היתה טענה, שהם הביאו את הטפסים קודם, ו-וועדת הבחירות החליטה לקבל אותם, כי מי שהקליד היה צריך – אוטומטי המחשב נותן את התאריך של היום, והוא קיבל, היתה ערימה, והוא היה צריך לעדכן תאריך יותר רחוק, כי הוא הקליד – הרי מי שהביא טופס ביום האחרון, לא מספיקים להקליד באותו יום - זה לוקח זמן.
יריב לוין: נוצר מצב, שאם אני אפנה אליכם בשאילתא, אני כאילו הודיתי שהוא בעל זכות לבחור.
יריב לוין: לפי הניסוח הזה, אני רשאי לפנות רק כשהוא בעל זכות בחירה.
יריב לוין: יוצא כאילו אין לו מה לערער – קיבלתי את הערעור שלו מיידת.
יריב לוין: מאחר שלא ארצה להעמיד את עצמי במצב הזה, אצטרך לחכות לתוצאת הערעור כדי אז לעשות את השאילתא ולגמור.
יריב לוין: בחלק מהמקומות עשינו נספחים, כי ההחלטות בערעורים היו יומיים לפני הבחירות, כי היה מדובר באלפי אנשים, במאות ערעורים מכל הסוגים, ויש ערעורים על המיקום – אדם אומר:
יריב לוין: רשמת אותי בראשון, אני צריך להיות ביבנה, עכשיו מה אעשה עם זה?
יריב לוין: זה מסורבל.
יריב לוין: גם אגיד יותר מזה – לעתים מתקבלות החלטות, לשנות את התנאים לזכות לבחור, לשנות את התנאים לזכות להיבחר.
יריב לוין: למשל, בבחירות האחרונות לכנסת בליכוד גם אנשים שלא היה להם פז"מ מספיק כדי להיבחר, אישרו להם לרוץ, כמו מירי רגב.
יריב לוין: כשאני רוצה, אני לא יכול קודם לעשות את התהליך הזה ואז להקליד את האדם ולהתחיל לברר שהפרטים שלו והכול מסודר - לא אגמור את זה.
ליאת בן-מאיר: אבל החלופה המצמצמת, לאור הקשיים שאתה מעלה, החלופה שהצגת בהצעת החוק הפרטית דיברה על בחירות שבהן משתתפים כלל חברי המפלגה.
יריב לוין: אני גם לא רואה בזה בעיה – אנחנו מתעסקים באנשים שהביאו טפסי התפקדות.
יריב לוין: זה מה שרצינו לעשות, ואם כבר עושים את זה, גם אם האיש כרגע לא חבר, וביטלנו את העדכון השנתי, בואו לפחות נקלוט אותו בצורה מסודרת.
יריב לוין: זה גם ייצור לי מצב, שאצטרך לשים אותם בצד, ולחכות לרגע שיהיו לי בחירות כדי להזרים אותם פנימה.
יריב לוין: אני חושב שזה לא יהיה נכון.
יריב לוין: לגבי הסוגייה של שנת לידה בפרטים המזהים- - -
נסים אליסף: כדאי להוסיף את זה.
יריב לוין: כן, אומר לכם גם למה היא חשובה – שנת הלידה, וזה קיים בהרבה מאוד מפלגות, אבל אני יכול לתת לכם את הדוגמה מאצלנו בליכוד - כל מי שגילו 35 ומטה, זכאי לבחור ולהיבחר לוועידת צעירי הליכוד, שבוחר יושב-ראש צעירי הליכוד וכן הלאה.
יריב לוין: אין שום יכולת לקיים את הוועידה הזאת, אם אנחנו לא יודעים את הנתון הזה.
יריב לוין: לא אכפת לי ללכת למינימום, אבל אז זה יאלץ את המפלגה לומר, שכל מי שהוא יליד X - אתה קובע יום קובע.
יריב לוין: כל מי שהוא בן 60 ומעלה ו-30 שנה חבר תנועה זכאי להתמודד ולבחור ולהיבחר באזור שנקרא מייסדים, שעשינו אותו כדי לאפשר לוותיקי התנועה להיות מיוצגים בתוך המוסדות, גם כשהם לא יכולים להיבחר בתוך הסניפים.
נסים אליסף: זה יכול גם לעזור בהקלדה, בזיהוי האדם בזמן ההקלדה, אם השם שלו לא ברור.
יריב לוין: כן, לכן שנת הלידה היא מאוד חשובה, כי היא פרמטר רלוונטי להמון דברים פה בתוך התהליך הזה.
ארבל אסטרחן: בחוק הבחירות כתוב: שם האב והאם.
יריב לוין: זה פחות חשוב.
יריב לוין: שנת הלידה חשוב, כי הוא פרמטר רלוונטי בזכות של אדם לבחור ולהיבחר.
ליאת בן-מאיר: בחוק הבחירות נושא תאריך או שנת לידה, ירד.
יריב לוין: אבל כשאדם הולך להצביע בבחירות לכנסת, אם הוא בפנקס, הוא בפנקס.
יריב לוין: אין זכות בחירה לבני ה-60 או לבני 35.
נסים אליסף: הורדנו את זה מהפנקס בגלל צנעת הפרט, אבל פה, מכיוון שאנחנו מקבלים את זה כנתון, אנחנו מאמתים את זה.
אודליה אדרי: השאלה, אם יוצא שמספר הזהות ותאריך הלידה לא זהים, ובעקבות זה אני לא מוסרת את המידע, אתם יכולים- - -
יריב לוין: את צריכה, לדעתי, ללכת על-פי מספר זהות, שהוא הדבר המוחלט, הפשוט והברור.
נסים אליסף: למעט אם הוא פחות מגיל 17 אצלנו, כלומר אם אתה מקבל תשובה שלילית, למרות שהפרטים נכונים.
ליאת בן-מאיר: השאלה, אם זה פרט שאפשר להמשיך לדבר עליו לקראת- - -
יריב לוין: כן, אני לא כופה את זה עליכם, רק אומר שיש להבין שהפרט הזה - הוא פרט שאנחנו לא רוצים אותו לתפארת המידע ולא לצורך הזיהוי; צריך אותו לצורך פרקטי אמיתי של קביעה.
נסים אליסף: זה בתנאי שהגשת אותו.
יריב לוין: בטופס הוא רשום.
נסים אליסף: צריך להוסיף את הנושא- - -
יריב לוין: למה אני צריך להקליד אותו?
נסים אליסף: זה יעזור לך אחר כך באימותים.
יריב לוין: זה יחסוך לי זמן.
יריב לוין: אני רוצה לצמצם.
יריב לוין: להפך, אם אני כבר מקיים את התהליך הזה, הרי מה יקרה – אקליד מספר תעודת זהות ושם של אדם, אתה תחזיר לי כל אלה שתעודות זהות לא נכונות, אתה כותב: שלילי, כל אלה שהתעודה נכונה, אתה נותן את השם המקביל, ונותן לי את הגיל שלו ומה שאתה יכול לתת לי, ואני לא צריך להקליד אותם פעמיים.
יריב לוין: אני מקבל אותם ממך, למה אני צריך את כל כאב הראש הזה?
יריב לוין: לדעתי, אם כבר עוברים לעבוד בשיטה הזאת - תעודות זהות.
ארבל אסטרחן: בעצם, אתה יכול להכניס תעודת זהות של כל אדם.
ארבל אסטרחן: הוא לא יודע שהאדם הזה חבר- - -
יריב לוין: לא, אני נותן לו תעודת זהות, שם פרטי, שם משפחה.
ארבל אסטרחן: ואתה מקבל את הפרטים של האדם הזה ממשרד הפנים, גם אם הוא לא חבר מפלגה.
יריב לוין: לא, אבל אני כמפלגה, מותר לי לבקש רק מה שקיבלתי טופס.
ארבל אסטרחן: אבל אם מישהו במפלגה מכניס פרטים- - -
יריב לוין: אז הוא עבריין, צריך להחיל עליו את דין העונשין.
יריב לוין: אם אני הולך במפלגה ואתחכם, וארשום עשרות-אלפי מספרים סתם – צריכים להעמיד אותי לדין, זה ברור.
ארבל אסטרחן: זה לא כתוב פה.
עמית אשכנזי: במקום (ד).
יריב לוין: המטרה מאוד ברורה, ומי שלא פועל שלא לתכלית שלה, יהיה חשוף לכל מה שהוא צריך להיות חשוף.
יריב לוין: צריך למצוא פתרון לסוגייה של שנת לידה, כי היא מרכיב מאוד מכריע, אחרת כל הנושא של משמרת צעירה, דור צעיר מתחסל, כי אין לך דרך לדעת.
יריב לוין: במפלגת העבודה אני יודע שזה קיים.
עמית אשכנזי: למה צריך את זה משרד הפנים?
עמית אשכנזי: אני מנסה לחשוב על מישהו שאומר: לא רוצה שיידעו בן כמה אני, ואפילו אומר תאריך לא נכון.
יריב לוין: הוא צריך להבין, שכשהוא מצטרף למפלגה, זה המחיר שהוא מוכרח לשלם, כי אם אני יודע שאין דרך לבדוק, אני את כל הסניף שלי, רושם את כולם ילדים – משתלט על ועידת צעירי הליכוד.
יריב לוין: אין פרצה פה; כל סדק נהיה מעבר שאתה לא יכול לעצור אותו.
ליאת בן-מאיר: מה אתם עושים היום?
יריב לוין: יש תאריך.
ליאת בן-מאיר: איך?
ליאת בן-מאיר: אין לך.
יריב לוין: קודם כל, האנשים מצהירים - זה בטוח, אבל אין בפנקס תאריכים?
ליאת בן-מאיר: אין.
נסים אליסף: היה והורדנו.
יריב לוין: עד מתי היה?
יריב לוין: כי הבחירות האחרונות לצעירי הליכוד היו ב-2003.
נסים אליסף: בסעיף (ו) כתוב: מפלגה תיידע בכתב את המבקש כי פרטים מזהים יועברו - אז מבחינת הגנה על הפרטיות- - -
יריב לוין: כן, זה צריך להיות כתוב על טופסי התפקדות.
יריב לוין: תבדקו את זה.
יריב לוין: אם יש לכם פתרון – טוב; אם לא- - -
ליאת בן-מאיר: היום אתה לא מקבל את זה.
יריב לוין: אם לא מקבלים, אני לא יודע.
יריב לוין: יש לנו רשימות מסודרת - עד גיל 60, עד גיל- - -
ליאת בן-מאיר: ככל הנראה, זה מסתמך על הצהרות האנשים, שיכול להיות שאתם בודקים אותם מול תעודת הזהות שאני מציגה בפניך.
יריב לוין: לא עושים הצלבה מול תעודת זהות.
ליאת בן-מאיר: יש אפשרות להמשיך את הדיון הזה?
יריב לוין: אם היום נותנים את הנתון הזה – יעזור לנו לקבל אותו.
יריב לוין: אם אתם אומרים שלא נותנים אותו באופן קטגורי - בסדר, זה יהיה בלעדיו.
יריב לוין: לגבי סעיף (ו), אני חושב שצריכה להיות הבהרה בניסוח, זה יותר במגרש שלנו, שיהיה ברור שהוראת היידוע הזאת חלה מכאן והלאה על כל מי שחותם על טופס הצטרפות חדש, כי עד היום זה לא הופיע בטפסים של אף אחד.
ארבל אסטרחן: אתה לא רוצה לחייב ליידע - למרות שתקבל את המידע.
מורן רוזנבלום: האם הניסוח, המבקש להירשם כחבר בה, לא מצביע על העתיד?
יריב לוין: זה צריך להיות ברור, כן.
מורן רוזנבלום: לא רשמנו טופס בקשה להירשם כחבר מפלגה, כי הבנו שלא בכל המפלגות באמת מדובר בטופס, ושכך מכנים אותו, לכן העדפנו להיצמד לנוסח יותר כללי.
ליאת בן-מאיר: לא ציינו חבר מפלגה, כדי שזה לא יכלול גם את המכהנים.
יריב לוין: הכוונה ברורה.
יריב לוין: אם אתם חושבים שהניסוח מספק, אין בעיה.
יריב לוין: זה צריך להיות ברור, זה צריך להיכנס לנאום שאציג בקריאה שנייה ושלישית – צריך להיות ברור.
יריב לוין: בראשונה זה פחות חשוב, מה אני מציג – זו הצגה שלי כמציע ולא כיושב-ראש הוועדה.
ארבל אסטרחן: טוב, נחשוב על זה.
ארבל אסטרחן: לגבי (ג), יכול להיות שאפשר לעשות את זה בשלב הבא, אבל נכון שהמונח "אחראי על הטיפול במידע מטעם המפלגה" קיים גם בסעיף 39 לחוק הבחירות, אבל זה דבר שהוא לא כל כך ברור.
ארבל אסטרחן: אדם אחד מצהיר, ואומר שלא ייעשה שימוש במידע לרבות העברתו לאחר.
ארבל אסטרחן: יכול להיות שצריך קצת לחזק את העניין של מי מתחייב בשם המפלגה על איסור השימוש?
ליאת בן-מאיר: יש פונקציונר כזה?
יריב לוין: מנכ"ל מפלגה, מזכ"ל מפלגה.
ארבל אסטרחן: בחוק הבחירות זה באי כוח.
עדי זורבסקי: ברשויות המקומיות אנחנו מקבלים טפסים כדי למסור את פנקס הבוחרים.
עדי זורבסקי: חתום עליו גם בא כוח המפלגה וגם האחראי לטיפול במידע.
ארבל אסטרחן: כך זה גם בבחירות לכנסת.
ארבל אסטרחן: בא כוח סיעה או בא כוח מפלגה קיים תמיד.
ארבל אסטרחן: אמנם מפלגה שלא מיוצגת בכנסת, בא כוח הוא רק לעניין הגשת הרשימות, אבל בא כוח מפלגה שמיוצגת בכנסת, יש לה בא כוח פעיל.
ארבל אסטרחן: הוא אמנם לא מתעסק בדברים כאלה – הוא בענייני חשבונות, בענייני מפלגות.
עמי ברקוביץ: נראה לי מוזר, להפיל את זה עליו.
יריב לוין: אין ממונה על מאגר המידע הזה?
ארבל אסטרחן: נגיד שמפלגה תמנה, כלומר לקבוע הוראה פוזיטיבית- - -
עמית אשכנזי: אם לא נמצא משהו יותר מוצלח, נגיד שזה מנהל מאגר המידע לפי חוק הגנת הפרטיות, אבל התפישה שאנחנו מקדמים בכלל במאגרי מידע, שזה לא בחצר האחורית של האיש הטכני, שהרי האיש הטכני צריך עוד משאבים לדבר הזה.
עמית אשכנזי: יש אחריות ברמה הניהולית לדבר הזה.
עמית אשכנזי: זה שהאיש הטכני הוא זה שמבצע, אי-אפשר להפיל הכול עליו, כפי שרואים לפעמים בארגונים מסוימים.
עמית אשכנזי: צריכה להיות אחריות ניהולית.
ארבל אסטרחן: מישהו די בכיר במפלגה צריך להגיד: זה אנחנו- - -
יריב לוין: אפשר לומר: מי שעומד בראש המינהל.
ליאת מרגלית: אולי: לידי מי שימונה לעניין זה על-ידי המפלגה.
עמית אשכנזי: לא, זה מנהל מאגר המידע.
יריב לוין: אני הייתי אומר שזה יהיה גם האיש הטכני, מי שאחראי על מאגר המידע, וגם מי שהוא עומד בראש המינהל – כדי שלא נקרא לזה מנכ"ל, ובמקום שאין מנכ"ל- - -
עמית אשכנזי: מנהל פעיל או מי שמנהל פעיל הסמיכו לכך.
עמית אשכנזי: לכן כשמייבאים את ההגדרה מחוק הגנת הפרטיות, זה אומר שזה האדם הבכיר בארגון.
ארבל אסטרחן: אפשר לומר: מנכ"ל המפלגה או תפקיד מקביל.
ליאת מרגלית: בסעיף 18 לחוק כתוב שבמפלגה יהיו המוסדות הבאים: המוסד המרכזי, גוף המופקד על ניהול ענייני המפלגה ועל ביצוע החלטות וגו'.
ליאת מרגלית: אולי אפשר לקבוע שזה יהיה מי שעומד בראש הגוף המופקד על ניהול ענייני מפלגה, בהתאם לסעיף- - -
ארבל אסטרחן: המנכ"ל עומד בראש הגוף?
ארבל אסטרחן: נאמר: מי שעומד בראש הגוף המופקד על ניהול ענייני מפלגה.
ליאת מרגלית: או המוסד המרכזי.
עמי ברקוביץ: זה יכול להגיע ליושב-ראש מפלגה, ואנחנו לא רוצים את זה.
עמי ברקוביץ: אתה רוצה שהוא יחתום על זה?
יריב לוין: הוא לא יכול לחתום על זה, גם לא אחראי על זה ולא מסוגל לעקוב אחרי זה.
יריב לוין: אני לא רוצה שהוא יחתום פעמיים.
עמית אשכנזי: הוא אחראי על זה ארגונית.
יריב לוין: הוא יגיד: אני אחראי על זה, כשהוא עצמו מתמודד.
יריב לוין: זה צריך איש מינהלה, מי שעומד בראש הגוף המינהלתי.
יריב לוין: אני משאיר לכם, איך לכתוב את זה.
יריב לוין: צריך להיות ברור שזה מנכ"ל/ מזכ"ל/ מזכיר.
יריב לוין: בסעיף (ד) אנחנו מגדירים שמסירת הפרטים תהיה מותנית בציון מספר הזהות ושם, אבל התשובה תיעשה על-פי מספרי זהות.
ארבל אסטרחן: המפלגה תמסור מספר זהות ושם, ותקבל את כל הפרטים שאמרנו.
נסים אליסף: בנוסף לפרטים שהיא מסרה.
ליאת בן-מאיר: היא לא מוסרת את זה לגוף המוסר.
ליאת בן-מאיר: הנוסח של סעיף קטן (ד) דורש עוד ליטוש.
ליאת בן-מאיר: המשמעות שעומדת מאחורי זה, שאנחנו רוצים להבטיח, כיוון שהמפלגה עושה את השאילתות, ברוח מה שאמרתם קודם, שהם לא יעשו שימוש במנגנון הזה באופן שהם יקבלו משהו מעבר לחברי המפלגה.
ליאת בן-מאיר: גם עיצוב המנגנון, אבל גם יש בכל זאת שליטה שלהם, להכניס את האיסור.
ארבל אסטרחן: אולי להוסיף הוראה פלילי.
נסים אליסף: כשהוא מביא את הדיסק, הוא חותם על נייר.
נסים אליסף: הוא מביא את הדיסק עם בעל זכות חתימה, שמוסמך לחתום על זה, שהוא מתחייב שהנתונים שהוא מוסר זה רק הנתונים האלה.
יריב לוין: צריך להיות ברור שהמפתח להצלבה זה מספר תעודת זהות.
יריב לוין: שם נכון ותעודת זהות שגויה מחזיר שלילי.
נסים אליסף: אנחנו לא רוצים שאנחנו נקבע, מי נכון ומי לא נכון.
נסים אליסף: אנחנו מקבלים מספר זהות, שם משפחה, שם פרטי, ומחזירים את מספר הזהות שכשהיה בקלט - מה כתוב במרשם ואת המען ועם סטטוס- - - – כן או לא.
יריב לוין: כן, אבל גם אם השם עצמו הוא שונה- - -
נסים אליסף: אז תוכל לראות ולהחליט לבד.
ליאת בן-מאיר: אבל אם מספר הזהות שגוי והשם נכון?
יריב לוין: זה ייפול, כי את חייבת ללכת לפי פרמטר ברור.
ליאת בן-מאיר: אבל אז יצא שקיבלת על מישהו שהוא לא חבר מפלגה.
יריב לוין: תמיד יהיו בשוליים.
ליאת בן-מאיר: מה שדיברנו קודם זה שצריכה להיות הקבלה.
יריב לוין: לא תהיה, כי לאדם יש שני שמות פרטיים וכתב רק אחד, הקלידו "נועה" עם וי"ו או בלי.
יריב לוין: הפרמטר הוא תעודת זהות.
ארבל אסטרחן: נציין את זה, שהיא נותנת תעודת מספר תעודת זהות ושם פרטי ומשפחה, אבל זה יימסר לפי תעודת הזהות.
ארבל אסטרחן: את השאלה ב-(ה) אנחנו משאירים בינתיים פתוחה?
מורן רוזנבלום: בהתאם לגוף מוסר המידע שייקבע, נוכל לדבר על זה, אבל מדובר בזמן קצר, מספר ימי עבודה, כמו שנקבע.
ארבל אסטרחן: (ה) לא ייכלל, כי אין לנו מה לכתוב בו.
יריב לוין: נכתוב כרגע: בתוך שלושה ימי עבודה, ונתקן את זה לפי המצב.
אודליה אדרי: בחוק הבחירות לכנסת כתוב: עשרה ימים.
יריב לוין: פה אי-אפשר עשרה ימים.
יריב לוין: הדינמיקה היא אחרת.
אודליה אדרי: כל עוד המנגנון לא ברור לנו, אנחנו רוצים שיירשם שלא "יישמר לידי שר הפנים" וגו' ולא "לא יימסר", כי ככל שהמנגנון יהיה כדרך שהמפלגה מוסרת קובץ- - -
יריב לוין: לא, התהליך יהיה תהליך שהמפלגה, כנראה, תבוא עם מחשב שלה, עם הדיסק שלה, יתבצע מהלך טכני.
נסים אליסף: המילה צריכה להיות "לא יישמר".
יריב לוין: גם לא מוסר.
נסים אליסף: אבל אתה מביא אתך קובץ במחשב שלך, ואתה צריך לחבר אותו למחשב.
יריב לוין: אם אני הבנתי נכון, אני לא מחבר את זה למחשב שלך.
נסים אליסף: לא, ממערכת המחשב של משרד הפנים ייגזרו נתונים, ויושמו במחשב- - -
יריב לוין: נשאיר את זה כך.
יריב לוין: אתם צריכים לחזור אליי עם הטכנולוגיה בפעם הבאה.
אודליה אדרי: שזה ייכתב בדברי ההסבר.
ארבל אסטרחן: לא צריך לכתוב- - -
יריב לוין: מי בעד לאשר את החוק לקריאה ראשונה בנוסח הזה, עם כל התיקונים שעליהם דיברנו, ומתוך הבנה שלקראת הקריאה השנייה ושלישית נסכם את כל הנושאים שנשארו?
ליאת בן-מאיר: לרבות סעיף קטן (ד).
יריב לוין: מאחר שאין לנו ערעורים על החלטות הנשיאות אנחנו יכולים לעבור יכולים לעבור מיד לנושא של תקנוני תקנון הכנסת: המשך דיון ואולי סוף כל סוף סיום דיון בפרק הוועדות.
יריב לוין: אני רוצה לברך את תלמידי כיתה ז' בבית ספר "בית חינוך" כאן בירושלים.
יריב לוין: ברוכים תהיו, אני מקווה שתיהנו מהסיור שלכם כאן, בכנסת.
יריב לוין: אנחנו עוסקים כאן בוועדת הכנסת בטיפול, בעריכה ובכתיבה מחדש של כל תקנון הכנסת אחרי עשרות שנים שהדבר הזה לא נעשה, ואנחנו נמצאים כבר ממש בשלב הסופי.
יריב לוין: תקנון הכנסת בעצם קובע את כל שיטת העבודה של הכנסת, כיצד כל הדברים נעשים גם בוועדות, גם במליאת הכנסת וגם בבניין עצמו.
יריב לוין: אנחנו עוסקים כרגע בנושא העבודה של ועדות הכנסת.
יריב לוין: אני מציע שעד שירדנה תבוא ונוכל לדבר על הנושא של המכסות שנתחיל עם הנושא של הוועדות המשותפות, נעדכן בעניין הזה.
ארבל אסטרחן: בישיבות שבהן דיברנו על סוגי הוועדות ועל ועדות משותפות, ומה אפשר להעביר אליהן הוחלט קצת לחזק את הוועדות המשותפות ולאפשר גם למליאת הכנסת וגם לוועדת הכנסת להעביר אליהן נושאים, הצעות חוק והצעות לסדר; גם לנשיאות הכנסת – להעביר אליהן דיונים מהירים.
ארבל אסטרחן: בעצם נאמר שאם יש ועדה משותפת שכבר קיימת, זאת אומרת שכבר נקבע ההרכב שלה המליאה יכולה להעביר אליה עוד ועוד נושאים.
ארבל אסטרחן: יושב ראש הכנסת ביקש להפנות את תשומת הלב שלנו שהדבר הזה מעורר חשש שאם ייתנו לוועדות המשותפות כל כך הרבה סמכויות ויכולת ליזום נושאים ולהעביר אליהם עוד דברים הן יפסיקו להיות מין ועדות אד-הוק שדנות בהצעה לסדר מסוימת או הצעת חוק מסוימת, ובעצם יפעלו כל הקדנציה, ואיך הוא אמר – אולי פתאום בהסכמים הקואליציוניים כבר יחלקו גם ראשות של ועדות משותפות.
ארבל אסטרחן: בגדול אנחנו לא עושים את זה כרגע בתקנון וזה לא מדובר כרגע, אבל בגדול המגמה שחושבים עליה היא דווקא צמצום מספר הוועדות ולא הרחבת מספר הוועדות, בוודאי לא ועדות כאלה שאין ספק שגוזלות מסמכויות הוועדות המשותפות.
ארבל אסטרחן: לכן הוא הציע גם על דעת יושב ראש הוועדה איזשהו תיקון שאני אסביר אותו.
ארבל אסטרחן: מי שדיבר בדיון על חיזוק הוועדות המשותפות היה חבר הכנסת חנין, ויושב ראש הכנסת עדכן אותו בעת שהיינו בישיבה אצלו - -
יריב לוין: גם אני.
ארבל אסטרחן: אני העברתי לו את הנוסח הזה רק היום, אבל הוא עודכן בזה.
ארבל אסטרחן: אני לא שמעתי באופן אישי את התגובה שלו, אני שמעתי את הצד של יושב ראש הכנסת שדיבר איתו בטלפון והסביר לו את הדברים.
ארבל אסטרחן: אני אגיד מה השינויים.
ארבל אסטרחן: הוועדה המשותפת נזכרת בכמה סעיפים – חלק בפרק שלנו וחלק בפרקים קודמים שנעשה להם גם תיקונים.
ארבל אסטרחן: קודם כול, בסעיף 10, סעיף הוועדה המשותפת, לא ייזכר נושא של דיון מהיר.
ארבל אסטרחן: בסעיף קטן (ב) ייאמר שמי שיכול להעביר הצעת חוק או הצעה לסדר לוועדה משותפת זה תמיד יהיה ועדת הכנסת, ואז היא תקבע את ההרכב.
ארבל אסטרחן: פה אני אומרת שכשהיא קובעת הרכב היא יכולה לקבוע הרכב שכבר קיים, כלומר לקחת ועדה משותפת שעברה עליה הצעת חוק מסוימת, ולהרחיב את סמכויותיה – להעביר לה הצעת חוק נוספת או הצעה לסדר.
ארבל אסטרחן: אבל תמיד זה יצטרך לעבור את ועדת הכנסת.
ארבל אסטרחן: נוסף לכך ביקש יושב ראש הכנסת להבהיר מה שמופיע פה בפסקה 2 – אני לא יודעת אם זה הנוסח הסופי, אבל ככה כתבתי את זה בינתיים – שהפעילות של ועדה משותפת כזאת שוועדת הכנסת העבירה אליה נוספת תיפסק עם סיום הדיון בהצעת החוק או בהצעה לסדר, והיא לא תדון בנושא שלא הועבר אליה.
ארבל אסטרחן: היא תדון רק במה שהועבר אליה.
יריב לוין: זה גם כתוב ברור.
מירי פרנקל שור: כשאת כותבת בסיום הדיון של הצעת החוק – אם אותה ועדה משותפת קובעת הוראה לגבי התקנת תקנות שתבוא בפני ועדה משותפת - -
ארבל אסטרחן: זה כבר סטטוטורית לעניין התקנת התקנות, אז היא נכנסת ב-10(א): "ניתנה בחיקוק סמכות לוועדה משותפת".
מירי פרנקל שור: השאלה היא אם היא יכולה לבוא בפני אותה ועדה או צריך לחזור לוועדת הכנסת להקים ועדה משותפת.
ארבל אסטרחן: (א) אומר: "ניתנה בחיקוק סמכות לוועדה משותפת, תבחר ועדת הכנסת".
ארבל אסטרחן: זה חוזר לוועדת הכנסת.
מירי פרנקל שור: אני שואלת לגבי הצעת - - -
יריב לוין: אז אנחנו קובעים ועדה מתמדת במצב שבחיקוק זה מחויב להיות.
ארבל אסטרחן: נגיד, ועדה משותפת לתקציב הביטחון?
מירי פרנקל שור: לדוגמה הוקמה ועדה מסוימת לעניין הצעת החוק - -
יריב לוין: לא, אתה צריך להקים את הוועדה מחדש.
יריב לוין: אתה מקים אותה כוועדה מתמדת לעניין החיקוק המסוים הזה כמו שעושים עם הוועדה להשבת נכסי נספי השואה.
מירי פרנקל שור: למשל ועדה משותפת לעניין חוק מסוים, והוועדה קבעה תקנות באישור הוועדה המשותפת – יש לחזור לוועדת הכנסת כדי להקים את הוועדה מחדש.
ארבל אסטרחן: בדרך כלל עושים את זה כשהשר מביא את התקנות אף על פי שוועדת הכנסת יכולה לעשות את זה כבר קודם.
ארבל אסטרחן: יש לנו רשימה של כל הוועדות המשותפות הסטטוטוריות.
ארבל אסטרחן: יש כ-20.
מירי פרנקל שור: אז כדאי לעשות את זה - - -
ארבל אסטרחן: אני חושבת שזה ברור מ-10(א) כי נאמר שם: "ניתנה בחיקוק סמכות לוועדה משותפת, תבחר ועדת הכנסת את חברי הוועדה המשותפת".
ארבל אסטרחן: בעצם אנחנו נכנסים שם ולא ב-10(ב).
ארבל אסטרחן: שינוי נוסף:
ארבל אסטרחן: גם הצעה של חבר הכנסת חנין: בסעיף קטן (י) דובר שדינה של ועדה משותפת כדין ועדה קבועה.
ארבל אסטרחן: יושב ראש הכנסת חשב שזאת אמירה מרחיקת לכת, והרעיון הוא מה שכתוב כעת: "הוראות חלק זה", זאת אומרת החלק של הוועדות, "יחולו על ועדה משותפת בתקופה שבה היא פועלת כפי שהן חלות על ועדה קבועה ככל שלא נקבע אחרת".
ארבל אסטרחן: זאת אומרת יש לאותה ועדה משותפת סמכות להזמין, לקבל מידע לעניין החברים וממלא המקום, אבל זאת עוד הדגשה שזאת התקופה.
ארבל אסטרחן: בנוסף יהיו שינויים במה שיש לכם בעמוד 3, בפרק ההצעות לסדר ואותו דבר יהיה גם בפרק החקיקה.
ארבל אסטרחן: כאשר יושב ראש ישיבת הכנסת מודיע על הצעת חוק או על הצעה לסדר שאושרה הוא אומר לאיזו ועדה זה הולך.
ארבל אסטרחן: בשלב הזה הוא לא יוכל לומר, ועדה משותפת – הוא יגיד, רק ועדה קבועה או מיוחדת שלצורך העניין היא כמו קבועה.
ארבל אסטרחן: לשם זה ילך – הצעת חוק או הצעה לסדר.
ארבל אסטרחן: כל חבר כנסת יכול להציע במליאה הצעה אחרת, והוא יוכל גם להציע משותפת.
ארבל אסטרחן: אבל אז זה תמיד הולך לוועדת הכנסת.
ארבל אסטרחן: ועדת הכנסת, כשמגיעה אליה ועדה לקביעת ועדה יכולה להחליט להעביר את זה לוועדה משותפת, ואז היא צריכה לקבוע את הרכבה – אגב, בין אם זה נשמע במליאה ובין אם לא כמו תמיד.
ארבל אסטרחן: ועדת הכנסת לא מחויבת בהצעות שנשמעו במליאה.
ארבל אסטרחן: ברגע שזה עובר אליה היא יכולה להעביר לקבועה, למיוחדת או למשותפת.
ארבל אסטרחן: כך יהיה בהצעות לסדר, כך יהיה בחקיקה.
ארבל אסטרחן: דיון מהיר הנסיעות גם תוכל להעביר רק לקבועה או למיוחדת.
ארבל אסטרחן: נמחקת האפשרות של משותפות לדון בדיון מהיר.
ארבל אסטרחן: לא נגענו בהוראה שמאפשרת לוועדת הכנסת להציע לכנסת להעביר מוועדה לוועדה כי זה גם אפשרי למשותפת.
יריב לוין: זה גמרנו.
יריב לוין: מכאן אני מציע שנלך לנושאים שנוגעים לממשלה, ובמכסות נטפל ברגע שירדנה תגיע.
ארבל אסטרחן: נשארו לנו שני נושאים בתוך כל פרק הוועדות שעוד לא דנו בהם ועוד כמה נקודות קטנות שרצינו להזכיר בסוף.
ארבל אסטרחן: אבל לא נדונו שני דברים: המכסות שנדבר עליהן כשמזכירת הכנסת תהיה פה ונושא סמכותן של הוועדות לזמן אנשים ולקבל מידע.
יריב לוין: פרק שביעי בעמוד 21, סעיף 24.
יריב לוין: צריך לזכור פה שני דברים חשובים: חוץ מזה שכמו כל הסעיפים שדנו בהם הוא מבוסס על הוראות התקנון הקיימות, ובנושא הזה התקנון מאוד מיושן ולא כל כך תואם את החקיקה, הפרק הזה בא להשלים הוראות שקיימות היום בחוק יסוד: הכנסת ובחוק יסוד: הממשלה.
יריב לוין: חשוב להזכיר את זה כי זה ממש השלמה.
יריב לוין: מופיעות אצלכם גם ההוראות האלה, אבל אני אפנה אליהן.
יריב לוין: זה מופיע אצלכם בעמוד 35.
יריב לוין: חוק יסוד: הכנסת קובע בסעיף 21 שבתקנון ניתן לקבוע הוראות בדבר סמכותן של הוועדות לזמן נושא משרה או ממלא תפקיד בשירות המדינה, רשות מקומית, מועצה דתית, תאגיד שהוקם בחוק או חברה ממשלתית ולחייבו למסור מידע שבידו על פעילות הגוף שבו הוא מכהן.
יריב לוין: יש כמה סייגים: "זולת אם יש בגילוי משום פגיעה בחוק, בחובה מקצועית או בחובת אמונים שהוא חב בה על פי דין וכן שיובטחו לו הזכויות של עד בבית משפט".
יריב לוין: הזימון ייעשה באמצעות השר הנוגע בדבר או בידיעתו או מי שאינו בשירות המדינה – באמצעות ראש הגוף שהמוזמן פועל בשירותו".
יריב לוין: ההוראה האחרונה: "השר הממונה או ראש הגוף רשאי להודיע לוועדה כי הוא יופיע במקום מי שזומן".
יריב לוין: זה ההוראות שאנחנו מכירים מחוק יסוד: הכנסת.
יריב לוין: חוק יסוד: הממשלה משלים ואומר: "הממשלה תמסור לכנסת ולוועדותיה מידע על-פי דרישתם ותסייע להן במילוי תפקידן", ומסייג שהוראות על חיסוי מידע ייקבעו בחוק כשהדבר נחוץ להגנה על ביטחון המדינה, יחסי חוץ, קשרי מסחר בינלאומיים או הגנה על זכות של חיסיון או חיסיון שבדין".
יריב לוין: לא נקבע חוק מכוח חוק יסוד: הממשלה לעניין הזה, אבל ההכוונה היא ברורה.
יריב לוין: גם קובע חוק יסוד: הממשלה לעניין הזימון ש"וועדה רשאית לחייב עובד המדינה או כל מי שייקבע בחוק להתייצב בפניה".
יריב לוין: גם זה נעשה באמצעות השר הנוגע בדבר או בידיעתו וגם לעניין הזה לא נקבע חוק.
יריב לוין: נקבע ש"פרטים לעניין ביצוע הסעיף יכול שייקבעו בחוק או בתקנון".
יריב לוין: אז בעצם יש לנו הסמכה בשני חוקי היסוד לקבוע הוראות בתקנון, ופה אנחנו נמצאים.
יריב לוין: דיברתי גם עם איל זנדברג שגם נמצא פה, והבנתי שיש הערות גם שלו וגם של משרדי ממשלה נוספים.
יריב לוין: לא הספקנו להכניס פנימה חלק מההערות אז אמרתי לו שיגיד אותן כאן.
יריב לוין: אני מבין שאתם מתעקשים שההופעות יהיו בעדות מחייבת כמו בבית משפט.
איל זנדברג: כמו בקונגרס האמריקני.
יריב לוין: בסדר, אנחנו נסכים אם אתם ממש תתעקשו.
ארבל אסטרחן: ההוראות פה מאוד חשובות.
ארבל אסטרחן: בשונה מפרקים אחרים שהם יותר כלפי הכנסת פנימה פה זה פועל החוצה וגם ברורים האיזונים – מצד אחד היכולת של הכנסת לקבל את כל המידע, להזמין את מי שהיא רוצה לפקח על הממשלה לבין הצורך לפעמים של גורמי הממשלה ושל גורמים אחרים לשמור על מידע באופן סודי, לא למסור אותו מסיבות שונות.
ארבל אסטרחן: נתחיל בסעיף 24 בעמוד 21: הפרק ייקרא: "מוזמנים לישיבות הוועדות ומסירת מידע לוועדות".
ארבל אסטרחן: אנחנו מתחילים עם נושא של זימון נושא משרה וממלא תפקיד ומסירת מידע.
ארבל אסטרחן: כשמדברים פה על ועדה, כמובן, מתייחסים לקבועה, מיוחדת, משותפת.
ארבל אסטרחן: אני כבר אומרת שבסעיף ועדות המשנה קבענו שיחולו עליהן אותן סמכויות לעניין זימון וקבלת מידע.
ארבל אסטרחן: זה משהו שחשוב לדעת.
ארבל אסטרחן: הקראה: 21(ב) הוא הסעיף שקובע איך מזמין – באמצעות השר או בידיעתו וכולי.
יריב לוין: נעבור על הסעיפים ואחר כך נרכז את ההערות ונתייחס אליהן אחת לאחת.
ארבל אסטרחן: המשך הקראה: זה בעצם בא להבהיר שלוועדה יש שתי סמכויות: יש לה סמכות לזמן, ואז מי שבא צריך, כמובן, למסור מידע ולענות על דברים; בנוסף יש לה סמכות עצמאית גם רק לבקש מידע.
ארבל אסטרחן: אנחנו לא רוצים שתבוא אבל קראנו שהוצאתם דוח או מסמך של המשרד – תעביר לנו אותו.
ארבל אסטרחן: סעיף קטן (ג) מדבר על שר, כי חוקי היסוד מאפשרים, כמובן, לוועדות לזמן גם שרים.
ארבל אסטרחן: זאת אומרת במצב רגיל יכולה ועדה לשלוח הזמנה לשר, והוא אומר שנציגו יבוא.
ארבל אסטרחן: אבל הוועדה תוכל לדרוש את השר עצמו.
ארבל אסטרחן: אמרנו שחוק היסוד אומר שהזימון ייעשה באמצעות השר או בידיעתו ולגבי גופים אחרים – ראש הגוף.
ארבל אסטרחן: אז כאן יש פירוט: צריך לציין שבחוק שירות המדינה במקום "מי שאינו כפוף לשר" כתוב: "מי שאינו בשירות המדינה", אבל אני חושבת שזה לא מדויק.
ארבל אסטרחן: בהמשך יש פה כל מיני גופים, דרך מי מזמינים: בסעיף (3) כתבנו "המועצות הדתיות" מכיוון שהמועצות הדתיות עברו ממשרד למשרד במשך השנים אז לא כתבנו "השר לענייני דתות".
ארבל אסטרחן: בסעיף (4) השר הנוגע בדבר מוגדר כשר לענייני החברה הממשלתית, כפי שמוגדר למטה.
ארבל אסטרחן: זה דומה גם למה שקיים היום בתקנון.
ארבל אסטרחן: בהמשך נאמר שההוראות האלה יחולו גם על בעלי תפקידים שהוקמו בחוק ובגופים אחרים שהוקמו בחיקוק, שכזכור, יש לוועדות סמכות לזמן אותם, לפי חוק היסוד.
ארבל אסטרחן: הוספנו פה הגדרה של "גופים אחרים שהוקמו בחיקוק" עם הפנייה לחוק החברות הממשלתיות שמפורטת בפניכם.
ארבל אסטרחן: סעיף קטן (ה) גם חוזר על הוראת חוק היסוד, ופשוט חשבנו לצורך הבהרה שזה יהיה בכל זאת שלם:
יריב לוין: בכל הנושא הזה יש המון שינויי חקיקה שהיו צריכים להיעשות.
יריב לוין: למשל כאן נדמה לי שברור שזה צריך להיות שהוא יכול להחליט להופיע במקום או בנוסף לאותו מוזמן.
יריב לוין: הוא יכול גם להחליט שהוא רוצה לבוא בנוסף לאותו מוזמן ולא במקומו.
ארבל אסטרחן: זה תמיד הוא יכול.