GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יריב לוין: לא, לדעתי רק צריך להבהיר שממלא המקום לא ייבחר לכהן כיושב ראש של ועדת המשנה או של ועדה משותפת, אבל הוא יכול להיות ממלא מקום חבר בוועדת המשנה.
ארבל אסטרחן: הכוונה זה באופן עצמאי, כי בסעיף של ועדת משנה אמרנו שהוועדה הקבועה יכולה לבחור מבין חבריה וממלאי מקומם הקבועים ממלאי מקום קבועים לוועדת משנה.
ארבל אסטרחן: זה יש לנו בסעיף 9.
שמואל לטקו: זה גם כתוב בסעיף (2).
ארבל אסטרחן: אבל זה אומר שאם ועדה רוצה להקים ועדת משנה היא לא יכולה להעמיד בראשה ממלא מקום קבוע, גם בוועדת החוץ והביטחון.
יריב לוין: זה ברור, אין ויכוח בכלל.
ארבל אסטרחן: סעיף 4 מדבר על ממלא מקום של חבר ועדה שנעדר באופן ארעי.
ארבל אסטרחן: "(א) נעדר חבר ועדה באופן ארעי, רשאי למלא את מקומו ממלא המקום הקבוע, אם נבחר, ובהיעדרו – חבר אחר מסיעתו של חבר הוועדה".
ארבל אסטרחן: כלומר לא נמצא החבר הקבוע, לא נמצא ממלא המקום הקבוע – כל אחד מחברי מסיעתו של חבר הוועדה יכול למלא את המקום.
ארבל אסטרחן: "ובהיעדרם – חבר מהסיעה הזכאית למנות חבר מטעמה".
ארבל אסטרחן: זאת אומרת, אם חבר הוועדה יושב על חשבון של סיעה אחרת – אין ברירה, צריך להתייחס פה לכל האופציות – נעדר חבר הוועדה ונעדר ממלא מקומו הקבוע, לא בא אף אחד מסיעתו של חבר הוועדה, הסיעה שזה המקום שלה, כל אחד ממנה יכול לבוא.
ארבל אסטרחן: דרך אגב, זה פשוט יותר ממה שקיים היום.
יריב לוין: לא הבנתי אותה, לא כשאישרנו ולא כשהיה צריך - - -
דב חנין: גברתי היועצת המשפטית, למה אנחנו צריכים את המוסד של ממלא מקום קבוע?
יריב לוין: שאלה טובה, אבל אגיד לך מה היתרון שלו.
יריב לוין: היתרון של ממלא מקום קבוע הוא שהוא מוזמן באופן קבוע לישיבות, ובוועדת החוץ והביטחון זה גם מאפשר לו להיכנס.
דב חנין: לוועדת החוץ והביטחון - אני מבין.
ארבל אסטרחן: הוא במקור יותר לחוץ וביטחון - - -
קריאה: זה לתחלופה גם בכספים.
דב חנין: אני חושב שהדבר הזה הוא סרבול מיותר.
דב חנין: אני, למשל, ביקשתי כחבר כנסת שאיננו חבר בוועדת הכלכלה לקבל הזמנות לישיבות ועדת הכלכלה ואני מקבל.
ארבל אסטרחן: הוסיפו אותך לרשימה.
יריב לוין: דב, כשתהיה יושב ראש קואליציה או יושב ראש של סיעת אופוזיציה עם 28 חברי כנסת תגלה שממלא המקום הקבוע עוזר לך מאוד.
יריב לוין: זה נכון מה שאתה אומר, אבל זה לא נורא מסובך ופותר לא מעט בעיות, וממילא צריך את זה בחוץ וביטחון, אז אני חושב שלא כדאי לגעת בזה.
ארבל אסטרחן: זה נכון שבשתי הכנסות האחרונות המוסד הזה מאוד התרחב.
יריב לוין: זה סימן שיש בו צורך.
ארבל אסטרחן: אני מקווה שהניסוח הזה יבהיר את הדברים, כי היו שאלות בעניינים האלה.
ארבל אסטרחן: "(ב) בהיעדר הסכמה על זהות ממלא המקום מטעם הסיעה - - -"
דב חנין: רגע, אני עדיין בממלא המקום הקבוע.
דב חנין: נכח בישיבה חבר הוועדה, לא יוכל ממלא המקום הקבוע להשתתף בהצבעה.
רונית חייקין: יש רק מקום אחד.
דב חנין: נניח שממלא המקום הקבוע היה כל הישיבה, עכשיו אנחנו קובעים איזושהי הוראה שחלה רק על ממלא המקום הקבוע.
דב חנין: למשל, אני וחבר הכנסת חנא סוייד, שנינו מאותה סיעה, אני לא ממלא מקום קבוע שלו והוא לא שלי.
דב חנין: אנחנו יכולים לשבת בוועדת הפנים ואני אומר:
דב חנין: בנושא הזה חנא סוייד מצביע.
דב חנין: אבל אם הייתי ממלא קבוע שלו לא הייתי יכול לעשות את זה.
אתי בן-יוסף: אם הוא היה יוצא מהישיבה ואתה היית נשאר אז אתה יכול.
דב חנין: בהצבעה.
דב חנין: "הצביע חבר הוועדה".
לאה ורון: זה כמו שאומרת אתי בן-יוסף – הוא צריך לצאת מהחדר.
רונית חייקין: או שהוא לא מצביע.
יריב לוין: הוא יכול להגיד: מצביע ממלא מקומי הקבוע.
דב חנין: אבל כאן כתוב "נכח בהצבעה".
ארבל אסטרחן: אם נכח בהצבעה יוכל להשתתף בהצבעה.
יריב לוין: זו הערה נכונה, אין ספק.
ארבל אסטרחן: "4(ב) בהיעדר הסכמה על זהות מממלא המקום מטעם הסיעה".
ארבל אסטרחן: זאת אומרת, יש חבר ועדה מסיעה מסוימת, הוא לא נמצא אז באים שניים מהסיעה ואומרים: אני מחליף אותו.
ארבל אסטרחן: במקרה כזה, "יכריע בדבר יושב ראש הסיעה או ממלא מקומו, ובהיעדרם – יושב ראש הוועדה.
רונית חייקין: אז מה עושים?
רונית חייקין: באמצע ההצבעה מפסיקים ומתקשרים ליושב ראש הסיעה?
ירדנה מלר-הורוביץ: את מבינה למה המכתבים שלכם חשובים ואנחנו מקפידים עליהם?
ירדנה מלר-הורוביץ: זו אחת הסיבות.
דב חנין: אני לא מצליח להבין איך יושב ראש הוועדה נכנס פה.
ארבל אסטרחן: כי אם לא משיגים את יושב ראש הסיעה וצריך עכשיו להצביע?
רונית חייקין: זה מעולה לעצור הצבעות, רעיון מעולה.
לאה ורון: נמצא יושב ראש הסיעה בחדר הוועדה.
ארבל אסטרחן: אפשר לקרוא לו רגע אם זה עניין - - -
לאה ורון: בחיים לא פירשנו את זה ככה.
שמואל לטקו: הנוהל עד היום היה, ותגידו לי אם אני טועה, שאני מחכה למכתב מכם.
ארבל אסטרחן: זה לא המצב הזה.
שמואל לטקו: אם אין מכתב, לא עוזר לאף אחד שום דבר – אין.
שמואל לטקו: נמצאים בפער מסוים.
ארבל אסטרחן: אצלכם אין אצלכם ממלאי מקום זמניים.
ארבל אסטרחן: למשל, בוועדת הכנסת עכשיו יש חבר מסוים מקדימה.
ארבל אסטרחן: החבר הזה לא נמצא.
ארבל אסטרחן: יכול הרי לבוא כל אחד מסיעתו, בשונה מוועדת החוץ והביטחון.
ארבל אסטרחן: באים שניים מהסיעה ואומרים: אנחנו במקומו.
ארבל אסטרחן: איך יודעים?
נאזם בדר: צריך שהוא יבוא עם מסמך, עם מכתב.
יריב לוין: לא, הוא לא בא עם מסמך.
יריב לוין: יש דינמיקה.
יריב לוין: יש מקום לסיעת הליכוד, מגיעים לישיבה שני חברי כנסת מסיעת הליכוד.
יריב לוין: רק אחד מהם יכול להצביע.
יריב לוין: ב-99% מהמקרים אין בעיה; במקרה שיש מחלוקת - -
ארבל אסטרחן: - שואלים את יושב ראש הסיעה.
יריב לוין: ואם לא, יחליט היושב ראש כדי שאפשר יהיה לקיים את ההצבעה ולא לבלום אותה.
דב חנין: זה לא נכון שהיושב ראש קובע.
לאה ורון: אנחנו פירשנו את זה: בהיעדרם מחדר הוועדה.
לאה ורון: מה זה בהיעדרם של יושב ראש הסיעה וממלא מקומו?
רונית חייקין: שלא ניתן להשיג אותם.
לאה ורון: בהיעדרם מאיפה?
ארבל אסטרחן: לפעמים נכנסים שניים בתחילת הישיבה.
ארבל אסטרחן: עד ההצבעה יש שעתיים, אז אומרים: בינתיים תשיגו את יושב ראש הסיעה, שיכתוב מי ממלא את המקום.
נאזם בדר: אתם חושבים שיכול להיות מצב שיבוא יותר מחבר כנסת, וכל אחד מחזיק מכתב?
יריב לוין: באים בלי מכתבים.
נאזם בדר: אני הצעתי שיבוא מישהו עם מכתב - - -
יריב לוין: לא יבוא מישהו עם מכתב כי החילופים הם תדירים.
יריב לוין: מחליפים אנשים בוועדות כל יום בסבב, אם על כל דבר נצטרך מכתב זה לא ייגמר.
יריב לוין: לא יכול להיות מכתב.
יריב לוין: אני בא לישיבה של ועדת החוקה לדיון בחוק שלי, לא נמצא שם חבר מסיעת הליכוד – אני מצביע במקומו.
נאזם בדר: אתה נותן ליושב ראש הוועדה - - -
יריב לוין: הכוח שלו רק במקום שבו יש חילוקי דעות בין שני חברי הסיעה, שלא מגיעים ביניהם להסכמה.
יריב לוין: אין ברירה, אחרת מה תעשה?
יריב לוין: תעצור את ההצבעה?
דב חנין: אדוני היושב ראש, לדעתי אין אפשרות רעיונית לתת את ההחלטה בנושא הזה ליושב ראש הוועדה.
יריב לוין: איך פותרים את העניין הזה?
דב חנין: מי שמייצר את הבעיה זו הסיעה ולכן אצלה צריך להיות גם הפתרון.
יריב לוין: אבל עד שיהיה פתרון מה יקרה?
דב חנין: יכול להיות שסיעה צריכה להפקיד בידי יושב ראש ועדה בתחילת הקדנציה מכתב שבו הוא אומר:
דב חנין: סדר העדיפויות בהצבעה של חברי הסיעה שאינם חברי הוועדה הוא זה וזה.
דב חנין: בכל מקרה, זה עניין של הסיעה.
דב חנין: יושב ראש הוועדה יחליט מי מהסיעה יצביע?
וילמה מאור: בכל מקרה, מדובר ביושב ראש הסיעה של החבר או של הסיעה שזכאית?
ארבל אסטרחן: באים שניים מאותה סיעה, הם שווי מעמד והם אומרים: אנחנו רוצים להצביע, כי יש לסיעה שלנו מקום.
ארבל אסטרחן: זה משהו כל כך נדיר, זה גם זהה להוראה שקיימת היום.
יריב לוין: אני מציע שננסה לעבד פתרון או בנוסח שהציע דב או במשהו דומה לו.
דב חנין: ברירת המחדל יכולה להיות סדר המועמדים ברשימה.
דב חנין: אבל זה לא משנה, הסיעה צריכה להעביר ליושב ראש הוועדה מכתב בתחילת הקדנציה: אם החברים שלנו נעדרים, זה הסדר של העדיפויות בהצבעות.
דב חנין: ירצו לשנות – יכתבו.
יריב לוין: ואם לא יקבעו, דב?
לאה ורון: אתה מכיר את זה מוועדת הכלכלה.
לאה ורון: למשל, סיעת קדימה ששינתה את דעתה - לגבי החוק הזה תצביע זו וזו; לגבי חוק אחר יצביע - - -
יריב לוין: אין בעיה, היא תמיד תוכל לתקן.
לאה ורון: אז הפקדה של מכתב אצל יושב ראש הוועדה לא תפתור את הבעיה.
דב חנין: הפקדה של מכתב היא ברירת המחדל.
דב חנין: אם הסיעה רוצה לשנות לקראת ההצבעה – יש יושב ראש סיעה, יש ממלא מקומו, והם כמובן גוברים על המכתב.
דב חנין: אבל אם לא - - -
יריב לוין: אני מציע שהתהליך יהיה כזה: ברירת המחדל תהיה סדרם ברשימה.
יריב לוין: אם הסיעה מבקשת לשנות מזה היא תוכל להפקיד מכתב עקרוני שמדרג אותם אחרת.
יריב לוין: בכל מקרה ספציפי מכתב ספציפי יגבר ואז יהיה תהליך מסודר.
יריב לוין: מי שירצה לקיים אותו יקיים אותו, מי שלא ירצה יישאר עם סדר הסיעה.
יריב לוין: זה יפתור לנו את העסק הזה בצורה בהירה וברורה.
ירדנה מלר-הורוביץ: זאת אומרת שזה מחייב את הסיעה להגיש - - -
יריב לוין: לא מחייב אותה להגיש בכתב, כי אם היא לא הגישה זה סדר האנשים ברשימה.
ארבל אסטרחן: מי שראשון קודם, אבל היא תוכל להודיע, או באופן כללי או ספציפית להצבעה, ואז יושב ראש הוועדה לא יהיה בעסק.
יריב לוין: בסדר, מקובל.
דב חנין: אני רוצה לדייק.
דב חנין: סדר העדיפויות הוא: יכריע בדבר יושב ראש הסיעה או ממלא מקומו, ובהיעדרם – רשימת סדר חברי הסיעה.
רונית חייקין: על-פי מיקומם ברשימה לכנסת.
לאה ורון: על-פי מקומם ברשימה לכנסת או על-פי ההודעה של ועדת הכנסת לוועדה?
יריב לוין: המיקום שלהם ברשימה.
יריב לוין: מדובר בכאלה שאינם חברי ועדה מלכתחילה.
ארבל אסטרחן: יכריע יושב ראש הסיעה או ממלא מקומו, ובהיעדרם – לפי סדר הרשימה.
לאה ורון: זאת אומרת, אנחנו נצטרך להחזיק את הרשימות של המיקום של חברי הכנסת.
יריב לוין: במקרה הכל כך קיצוני שיהיו שניים ויריבו, ואין יושב ראש סיעה ואין החלטה.
לאה ורון: חבר הכנסת יריב לוין, זה לא מקרה קיצוני.
לאה ורון: זה קורה בוועדת הכלכלה פעם בשבועיים.
יריב לוין: לא מצאתי את עצמי במצב הזה אף פעם, אבל בסדר.
יריב לוין: אז זה יפתור לך את הוויכוחים.
לאה ורון: למה לא לפי הודעת ועדת הכנסת לוועדות?
יריב לוין: כי אני לא מודיע על חברי כנסת שלא חברים בוועדה.
יריב לוין: רבותי, אני חייב לסיים אז סעיף (ג), אם הוא קצרצר ולא אמורה להיות בעיה אפשר להקריא אותו.
ארבל אסטרחן: הוא קצרצר.
ארבל אסטרחן: "(ג) דינו של ממלא מקום בוועדה לפי סעיף זה כדין חבר הוועדה שנעדר, אלא אם כן נקבעו הוראות מיוחדות לעניין חברי הוועדה הקבועים, ואולם ממלא המקום לא ינהל את ישיבות הוועדה ולא ימלא את מקומו של היושב ראש".
יריב לוין: רבותי, הפעם הצלחנו להתקדם בקצב מהיר פי שניים בחצי הזמן עם חצי הנוכחים.
יריב לוין: צהריים טובים, אני פותח ישיבה שתיכנס להיסטוריה.
יריב לוין: על סדר יומנו: בקשת הממשלה להקדמת הדיון בהצעת חוק ההוצאה לפועל (תיקון מס' 38), התשע"ב-2012, (מ/654) לפני הקריאה השניה והשלישית.
יריב לוין: נדירים המקרים שאנחנו עושים את זה ומסכימים לבקשות מהסוג הזה, אבל כפי שאני מבין, יש הפעם סיבה.
יריב לוין: יש דחיפות אמיתית.
יריב לוין: בבקשה, רק מה שמך?
חיים זקס: חיים זקס.
יריב לוין: חיים זקס, בבקשה.
חיים זקס: בעוד כמה ימים – אולי אני אקדים, אני אסביר את התיקון המשמעותי בחוק ההוצאה לפועל, שהוא תיקון 29.
חיים זקס: רשמי ההוצאה לפועל היום חלקם הם רשמי בית משפט, וחלקם גם רשמי בית משפט וגם רשמי ההוצאה לפועל.
חיים זקס: חלק משינוי המבנה בהוצאה לפועל והעברת ההוצאה לפועל ממערכת בתי המשפט ליחידה במשרד המשפטים, רשות האכיפה והגבייה, המשמעות היא שרשמי בתי המשפט שהיתה להם סמכות לדון בענייני ההוצאה לפועל יפסיקו להיות רשמי ההוצאה לפועל, ויעברו לבתי המשפט.
חיים זקס: זה בערך 15 רשמים.
חיים זקס: המעבר הזה קורה בסוף החודש.
חיים זקס: אנחנו רוצים לאפשר לאותם רשמים לסיים את הדיון בתיקים שהם החלו לטפל בהם.
חיים זקס: התיקון הזה לא יחול רק על אותם רשמים, זה תיקון שהוא נכון ביחס לרשם שפורש, שיוצא לקצבה; וגם בקשר לרציפות הדיון בהוצאה לפועל, שרשם שמאיזושהי סיבה לא יכול להמשיך את הדיון, רשם אחר בהוצאה לפועל יכול להמשיך את הדיון.
חיים זקס: זו סמכות שקיימת גם אצל השופטים.
חיים זקס: אנחנו רוצים להחיל את הסמכות הזאת לרשמי ההוצאה לפועל, ובעיקר לאפשר את הסמכות הזאת בעת הזאת כדי למנוע מצב שהרבה תיקים פשוט יצטרכו לדון בהם מחדש בגלל השינוי המאוד מאסיבי שקורה עכשיו בהוצאה לפועל.
יריב לוין: אני מבין, הלכה למעשה, שהמצב החוקי הקיים הסתיים ב-29 - -
חיים זקס: לפברואר.
יריב לוין: - - לחודש הזה, ומכאן הדחיפות.
ירדנה מלר-הורוביץ: מזל שיש 29 בפברואר.
יריב לוין: אז לאור זאת אני מציע לאשר את הבקשה.
יריב לוין: הבקשה אושרה פה אחד, ללא מתנגדים, וללא נמנעים.
יריב לוין: יש בקשה לקביעת ועדה לדיון בהצעת חוק לתיקון פקודת ביטוח רכב מנועי (שינוי מרכיב ההעמסה בתעריף הביטוח), התשע"ב-2012, הצעת חבר הכנסת כרמל שאמה-הכהן, פ/3941/18.
יריב לוין: נוכח חשיבות העניין לציבור הרוכבים על רכב דו-גלגלי ועל מנת לא לעכב את הדיון בנושא הזה, שהוא באמת דחוף, ואחרי שבאתי בדין ודברים עם כל הגורמים הנוגעים בדבר, אני מציע להעביר את ההצעה לדיון בוועדת הכלכלה, שבה גם נדון התיקון הקודם שנעשה לחוק בעניין הזה.
יריב לוין: הנושא יעבור לדיון בוועדת הכלכלה.
יריב לוין: אני קובע שאושר להעביר לוועדת הכלכלה פה אחד.
יריב לוין: אודיע היום למליאה והם יוכלו להתחיל לעבוד.
יריב לוין: אנחנו עוברים לפרק הוועדות.
ארבל אסטרחן: אנחנו בסעיף 11.
ארבל אסטרחן: הנוסח שבפניכם כולל כבר את ההערות מהישיבות הקודמות ועכשיו נמשיך בסעיף 11, שיהיה בפרק הרביעי בתוך חלק הוועדות, שעניינו ישיבות הוועדות.
ארבל אסטרחן: הוא מאחד לתוכו הוראות שונות שקיימות היום בפרק הוועדות בסעיפים שונים.
ארבל אסטרחן: אפנה למקומות הרלוונטיים.
ארבל אסטרחן: הסעיף הראשון עוסק בקיום הישיבות במשכן, והוא אומר: "ישיבותיהן של ועדות הכנסת יתקיימו במשכן הכנסת; ועדה רשאית, באישור יושב ראש הכנסת ובמקרים מיוחדים, לקיים ישיבות מחוץ למשכן הכנסת.
ארבל אסטרחן: " היום יש לנו כוכבית בעניין הזה, שהיא החלטה של ועדת הכנסת משנת 73', שאומרת שישיבות ועדות יכולות להתקיים בתל-אביב ביום ו', כפי שסוכם על-ידי יושב ראש הכנסת עם יושבי ראש הוועדות, אך יכול יושב ראש הכנסת לאשר לוועדה להתכנס בתל-אביב ביום ה' במקום יום ו' אם ראה הצדקה לכך.
דורית ואג: למה רק תל אביב?
ארבל אסטרחן: זו ההחלטה מ-73'.
דורית ואג: מחוץ לכנסת.
דורית ואג: אם אנחנו עושים ישיבות בשדרות, למשל?
אתי בן-יוסף: נכון, אפשר לכתוב "מחוץ לכנסת".
ארבל אסטרחן: הנוסח הנוכחי מר על כך שהכלל הוא בכנסת; מחוץ לכנסת – באישור היושב ראש ובמקרים מיוחדים.
ארבל אסטרחן: זוהי הוראה שהיא על דעת יושב ראש הכנסת.
ארבל אסטרחן: כאן הייתה הערה של מנהל ועדת החוץ והביטחון.
ארבל אסטרחן: הוא אומר שמקובל שהכלל יהיה שהישיבות יהיו בכנסת, אבל לא הגיוני לערב את יושב ראש הכנסת בכל עת כשמליאת הוועדה או אחת מוועדות המשנה מעוניינות לקיים דיון מחוץ לכנסת.
ירדנה מלר הורוביץ: אני חושבת שכן צריכים לדעת, כי אז יודעים אם צריך הסעה ויודעים מי הגורם המזמין, איפה מתכנסים.
ירדנה מלר הורוביץ: זה חייב להיות.
ירדנה מלר הורוביץ: השאיפה היא שהישיבות ברובן תתקיימנה בכנסת, לכן לוועדת החוץ והביטחון עשו במתחם רים מיוחדים כדי שיוכלו תמיד, בכל פורום, להתכנס כאן.
ענת לוי: נכון להיום כל סיור שלנו הוא גם ישיבת ועדה.
ארבל אסטרחן: סיורים זה בסעיף קטן (ה), תיכף נגיע לזה.
ארבל אסטרחן: יש כאן אישור על יושב ראש הכנסת על מקרים מיוחדים.
ארבל אסטרחן: אין כאן הכוונה של שיקול הדעת שלו אבל הרעיון הוא שזה לא יהיה ר שבשגרה.
ארבל אסטרחן: אין כאן גם הגבלה על זמנים מסוימים, על ימי כנסת או לא ימי כנסת, מקומות מסוימים.
ארבל אסטרחן: שיקול הדעת הוא של היושב ראש .
ארבל אסטרחן: אז מה שנאמר כאן, על כנס שדרות וכו', נכנס בתוך שיקול הדעת הזה.
משה שיפמן: למה רק במקרים מיוחדים?
יריב לוין: כי הכלל הוא שזה יהיה פה.
יריב לוין: זה לא מקרים חריגים, מקרים מיוחדים.
יריב לוין: הכלל הוא שזה נעשה פה משום שיש לעניין הזה עלויות רבות, משום שקיום ישיבה לא במשכן הכנסת צריך להיות החריג ולא הכלל.
משה שיפמן: היום הוועדות עושות ישיבות בתל-אביב בימי חמישי.
יריב לוין: בסדר, הוא יכול לאשר אבל זאת לא דרך המלך.
ארבל אסטרחן: נכון, זו לא דרך המלך וזה לא אמור להיות ר שבשגרה ורים קבועים.
ארבל אסטרחן: "(ב) יושב ראש הוועדה יקבע את סדר יומה של הוועדה ויזמין את חברי הוועדה לישיבותיה.
ארבל אסטרחן: " היום יש לנו הוראה שאומרת שזמני הישיבות ייקבעו על-ידי הוועדה ולא על-ידי היושב ראש, אבל בפועל גם הר הזה נקבע על-ידי היושב ראש וסדר היום גם היום נקבע על-ידי היושב ראש.
ארבל אסטרחן: היום יש הוראה בסעיף 103 לתקנון שאומרת שסדר היום של ישיבת ועדה יקבע יושב ראש הוועדה, ומוסיף הוראה שלא קיימת כאן – שחברי הוועדה רשאים להוסיף הצעות לסדר היום בהסכמת רוב הוועדה, ובלבד שהדיון בהצעות אלה יהיה לאחר הדיון בסעיפים סדר היום שקבע היושב.
ארבל אסטרחן: זו הוראה שלא משתמשים בה, כי הוראה שמאפשרת לחלק מחברי ועדה לחייב קיום ישיבה נמצאת בהמשך.
ארבל אסטרחן: לכן, סדר היום וזמני הישיבה - הכול נקבע על ידי היושב ראש.
ארבל אסטרחן: יש היום עוד הוראה שאומרת שזכות קדימה תינתן לדיון בהצעות חוק הכלולות בסדר היום, אבל זה גם ר שלא מיושם.
ארבל אסטרחן: בפועל יושב ראש הוועדה קובע את סדר היום.
ארבל אסטרחן: כאן מסומן כ-(ב1) איזושהי הצעה - - -
יריב לוין: אני חושב שמיותר לדון בזה, כי יש התנגדות של יושב ראש ועדת החוקה, וגם אני מתנגד.
יריב לוין: לכן אי-אפשר להגיע להסכמה על זה.
ארבל אסטרחן: יושב ראש הכנסת ביקש ממני לומר את הרים.
ארבל אסטרחן: דיבר יושב הכנסת על השאלה כמה זמן מראש צריך להודיע על הישיבות.
ארבל אסטרחן: בסדר הרים הרגיל מקובל שהוועדות מודיעות לפחות שבוע לפני, יש ועדות שקובעות אפילו שבועות נוספים אבל אין על זה חובה או איזושהי הוראה בתקנון, אנחנו גם יודעים שמעת לעת מצטרפות ישיבות במהלך השבוע.
ארבל אסטרחן: הציע היושב ראש להגיד שסדר היום של השבוע הבא ייקבע עד יום רביעי ושינויים יוכלו להיעשות רק באישור יושב ראש הכנסת, למעט ועדת הכנסת שבה יש שינויים.
יריב לוין: חבל על הזמן, זה מיותר.
יריב לוין: יש הצעה בסעיף (ב1), היא מונחת לפניכם.
יריב לוין: אין לה הסכמה של יושב ראש ועדת החוקה וגם אני לא מסכים לה, ולכן חבל על הדיון בה בכלל.
ארבל אסטרחן: "(ג) ישיבות ועדות הכנסת לא יתקיימו בשעה שבה מתקיימת ישיבה של הכסת, אלא אם כן אישר יושב ראש הכנסת, מטעמים מיוחדים, וכפי שיקבע".
ארבל אסטרחן: כאן הציע יושב ראש הכנסת להוסיף שאם "התקיימה ישיבת ועדה בשעת ישיבה של הכנסת, לא תתקיים הצבעה בוועדה בשעת קיום הצבעה בכנסת, אלא באישור יושב ראש הכנסת".
דורית ואג: זה ממילא נעשה היום.
ארבל אסטרחן: ובכל מקרה, יש לו אפשרות לתת אישור.
ארבל אסטרחן: "(ד) יושב ראש הוועדה יזמין לדיון חבר כנסת שאינו חבר הוועדה אם הציע הצעה שהועברה לדיון בוועדה או הצעת תיקון או הסתייגות להצעת חוק שנדונה בוועדה כדי שיציג את הצעתו; הייתה הישיבה חסויה, יקבע יושב ראש הוועדה את מידת השתתפותו של המציע בדיון הנערך לאחר שהציג את הצעתו".
יריב לוין: סעיף (ה).
ארבל אסטרחן: פה יש לנו החלטה של ועדת הכנסת משנת 75' שאומרת:
ארבל אסטרחן: סיורי עבודה וביקורת היזומים על-ידי ועדה מוועדות הכנסת או על-ידי ועדת משנה ייערכו בתיאום עם יושב ראש הכנסת מתקציב הכנסת.
ארבל אסטרחן: כאן מוצע להפוך את ההחלטה הזאת לסעיף שאומר – אנחנו משתמשים באותו מינוח: "סיורי עבודה וביקורת של ועדה ייערכו באישור מראש של יושב ראש הכנסת, מתקציב הכנסת, וככל האפשר בימים שאינם ימי ישיבות של הכנסת.
ארבל אסטרחן: " גם הוראה זו היא על דעתו של יושב ראש הכנסת.
ארבל אסטרחן: עכשיו אנחנו מגיעים לאפשרות שיש לחלק מחברי הוועדה לדרוש ישיבה.
ארבל אסטרחן: "12.
ארבל אסטרחן: (א) יושב ראש ועדה יזמין את חברי הוועדה לישיבה על-פי דרישה של הממשלה בהודעה בכתב של מזכיר הממשלה, או של שליש מחברי הוועדה, שבה יפורט נושא הישיבה;" הוראה כזאת קיימת לנו היום בסעיף 98, שאומר שישיבות דחופות יזומנו על-ידי היושב ראש לפי יוזמתו, לפי דרישת שליש מחברי הוועדה או לפי דרישת הממשלה.
ארבל אסטרחן: פה אנחנו לא משתמשים במונח "ישיבה דחופה" או "ישיבה רגילה", אלא יש להם סמכות לדרוש ישיבה.
יריב לוין: לסיפא אני מתנגד, כדעתו של יושב ראש ועדת החוקה.
ארבל אסטרחן: גם אמנון כהן, יושב ראש ועדת הפנים התנגד לזה.
יריב לוין: אז אפשר לוותר על זה ולהמשיך הלאה.
ארבל אסטרחן: אנחנו לא משתמשים במונח "ישיבה דחופה", אז לא כתוב תוך כמה זמן היושב ראש צריך לזמן ישיבה כזאת.
ארבל אסטרחן: זאת אומרת, הממשלה דורשת ממנו לזמן ישיבה ולא כתוב תוך כמה זמן הוא צריך לעשות את זה, אפילו לא כהמלצה או כהנחיה.
יריב לוין: אנחנו נשאיר את זה, מתוך תקווה שהרים יתנהלו - - -
ארבל אסטרחן: היום לא כתוב זמן, אבל זה נקרא "ישיבה דחופה".
רונית חייקין: אם זה עניין דחוף יש לזה משמעות.
דורית ואג: תנו קצת שיקול דעת ליושבי ראש הוועדות.
יריב לוין: לא אכתיב ליושבי ראש ועדות מתי לזמן ישיבות.
רונית חייקין: למה להוריד את המילה "דחוף"?
יריב לוין: אני אומר לך, לא כדאי לך, לא למישהו אחר.
יריב לוין: בראש ובראשונה לא כדאי לך, כי אחרת הממשלה תנהל את ועדות הכנסת.
רונית חייקין: אבל אם שליש מהחברים מבקשים?
יריב לוין: אז מבקשים, אבל את מבינה שברגע שתפתחי - - -
רונית חייקין: אבל אולי הוא לא חייב לקבוע.
יריב לוין: הוא חייב לקבוע.
יריב לוין: אם הוא לא יעשה את זה בתוך - - -
רונית חייקין: אני חושבת שאם יש את המילה "דחוף" יש יותר משמעות לעניין של השליש.
אתי בן-יוסף: מי יגדיר מה בדיוק הדחוף?
יריב לוין: אני אומר לך, לא כדאי.
יריב לוין: דיברנו על זה כמה פעמים כאן - האוטונומיה של יושבי ראש הוועדות היא הבלם האחרון בפני זה שהכנסת בכלל לא תוכל לעמוד על רגליה ואסור לנו לפגוע בזה.
יריב לוין: כל פתח כזה אחר כך ייצור בעיות אדירות.
יריב לוין: לא כדאי.
רונית חייקין: אני פשוט חושבת שהפגיעה היא בשליש.
יריב לוין: הפגיעה היא לא בשליש.
יריב לוין: השליש הזה יכול להיות שליש קואליציוני בהרבה יותר מקרים מאשר שליש אופוזיציוני.
יריב לוין: לא כדאי לך, תאמיני לי.
יריב לוין: אני לא רוצה מצב שבו אפשר לכפות על יושב ראש הוועדה ולהציף אותו בכל מיני בקשות בחתימה שליש כדי למנוע דיונים בנושאים אחרים, כדי לעכב רים או כדי להקדים או כדי לאיים עליו.
יריב לוין: לא נכון, לא כדאי.
ארבל אסטרחן: אמנון כהן גם אמר שהוא מתנגד לסמכות הממשלה לזמן ישיבה, גם חנין בישיבה הקודמת כאן אמר שהוא מוטרד מהנושא הזה, אבל זאת הוראה שקיימת גם היום בדיוק כך.
יריב לוין: אפשר לדרוש, אבל נותנים ליושב ראש הוועדה את מרחב התמרון כדי שהוא לא יהיה כבול.
רונית חייקין: אני חושבת שזה כן פוגע קצת ביכולת התפקוד של האופוזיציה.
יריב לוין: תראי את ההערה של חנין, היא לא מקרית.
יריב לוין: אני חושב שהוא צודק, הוא רואה את זה נכון.
אברהם מיכאלי: אדוני היושב ראש, אם חברי הכנסת מבקשים כמשהו דחוף את הסמכות הזאת אני מבין.
אברהם מיכאלי: כדאי אולי לשקול ולהשאיר, אפילו פעם אופוזיציה ופעם קואליציה, זה יוחלט בסוף איפשהו.
אברהם מיכאלי: אבל אם הממשלה מבקשת זה שונה.
יריב לוין: אני לא חושב שזה שונה, משום ששליש קואליציוני אתה יכול להשיג לכל ר בהינף יד באופן אוטומטי.
יריב לוין: אני חושש שהתוצאה תהיה פגיעה בעצמאות של יושבי ראש הוועדות ומתן כוח עודף לממשלה לנהל גם את סדר היום של הוועדות.
יריב לוין: אסור לנו לתת לזה לקרות.
אברהם מיכאלי: אבל יש היום שליש.
יריב לוין: יש שליש, אבל אני לא כופה עליו מתי.
יריב לוין: אני משאיר את השליש, לבקש אפשר, אני רק לא - - -
אברהם מיכאלי: לא אמרתי כפייה, אמרתי מבחינת בקשה של חברי כנסת – לגיטימי שיהיה.
אברהם מיכאלי: מזכירות ממשלה - - -
יריב לוין: כל עוד זה לבקש זה בסדר, אנחנו אפילו נותנים לבקשה הזאת משנה תוקף, שיש לו חובת זימון.
יריב לוין: אבל המועד והצורה - - -
קריאות: אין סף - - -?
יריב לוין: אל תקבעו סף, אני אומר לכם - - -
רונית חייקין: אני אומרת להחזיר את המילה "דחופה", זה הכול.
משה שיפמן: לפחות משהו כללי: הישיבה תזומן במהירות האפשרית.
יריב לוין: אני אומר לכם, אתם פוגעים פה פגיעה קשה בעצמאות של הכנסת.
יריב לוין: לא כדאי לעשות את זה.
יריב לוין: לא במקרה חנין העיר את ההערה הזאת.
יריב לוין: אני לא ידעתי אפילו שיש הערה שלו.
יריב לוין: זה ברור שזה נותן לממשלה כוח שינוצל לרעה.
יריב לוין: שלא יהיה ספק – הוא ינוצל לרעה.
יריב לוין: אל תעשו את זה.
יריב לוין: לכן דודו מתנגד לזה, זה לא מקרי.
יריב לוין: לא כדאי, הלחצים שאנחנו עומדים בהם, כראשי ועדות מהקואליציה, הם לחצים לא פשוטים גם ככה.
יריב לוין: אם יהיה כלי גם לחייב אותנו נעמוד בעמדה מאוד בעייתית, ואני חושב שזה לא נכון.
ארבל אסטרחן: לאותו סעיף 12 יש המשך שאומר שאם היושב ראש קבע ישיבה לפי דרישה כזאת אבל הוא נעדר, יושב ראש הכנסת יפתח את הישיבה והוועדה תבחר יושב ראש לניהול אותה ישיבה.
ארבל אסטרחן: יושב ראש ועדת החוקה התנגד וכך גם יושב ראש ועדת הפנים.
יריב לוין: במה זה שונה מכל ישיבה אחרת שקבע יושב ראש ועדה?
ארבל אסטרחן: זו ישיבה שכפו עליו, הוא לא רצה לכנס אותה.
דוד רותם: אין ר כזה.
דוד רותם: הוא לא רוצה לכנס אותה, אז יכול יושב ראש הכנסת לפעול בסנקציות כמו שהוא הודיע לי.
ארבל אסטרחן: איזה סנקציות?
דוד רותם: הרי דרשו ממני לכנס ישיבה.
דוד רותם: אמרתי שאני לא רוצה לכנס אותה, אז הוא אמר: לא אאפשר לך להביא את זה, לא לקריאה ראשונה, לא לקריאה שניה ולא לקריאה שלישית.
ארבל אסטרחן: אבל למה זה מעניש אותך?
ארבל אסטרחן: הוא מעניש את יוזמי החוק.
דוד רותם: ואם אביא את החוק לדיון בוועדה אז מה יקרה?
דוד רותם: אז החוק יתהפך ממילא.
דוד רותם: הוא לא מכנס לי ישיבות.
יריב לוין: צריך לזכור שקיום הדיון לא מחייב הצבעות, לא מחייב שום ר.
יריב לוין: גם אנחנו, כראשי ועדות, תלויים ביושב ראש הכנסת, עובדים מול הממשלה.
יריב לוין: יש פה מערכת של איזון עדין, שצריך להיות זהירים מלפגוע בה.
יריב לוין: גם ככה, מהניסיון שלי וגם דודו יאשר את זה, היא מוטה לטובת הממשלה באופן ברור.
דוד רותם: עוד מעט בג"ץ יכפה עלינו.
נאזם בדר: סעיף קטן (ב) מתבסס על הסיפא בסעיף קטן (א), ואם היא לא מתקיימת - - -
יריב לוין: נכון מאוד, אתה צודק.
יריב לוין: זה אותו היגיון.
ארבל אסטרחן: אוקיי, אז גם סעיף קטן (ב) יורד.
ארבל אסטרחן: כמו שאמרתי, אנחנו לא משתמשים במונח "ישיבה דחופה", ולכן אין לנו גם "ישיבה רגילה".
ארבל אסטרחן: אני רוצה להזכיר שכאשר עשינו את הסעיף של סמכות ועדת הכנסת לדון בטענת נושא חדש, נושא שהעלינו כאן
ארבל אסטרחן: לפני כמה ישיבות, אמרנו שוועדת הכנסת תדון באחת משלוש ישיבותיה הרגילות הקרובות.
ארבל אסטרחן: אז אמרתי שכאשר נגיע לפרק הוועדות נצטרך להגיד האם אנחנו רוצים להגדיר מה זו ישיבה רגילה.
ארבל אסטרחן: אין לנו את המונח "ישיבה רגילה".
ארבל אסטרחן: היום יש לנו "ישיבות", ולכן אולי בסעיף נושא צריך להגיד מה זה אומר.
ארבל אסטרחן: לדעתי, צריך פשוט להוריד שם את המילה "רגילות", כי המונח הזה לא קיים בפרק הוועדות.
ארבל אסטרחן: זה יהיה: "ועדת הכנסת תדון באחת משלוש ישיבותיה הקרובות".
דוד רותם: אחת משלוש הישיבות.
ארבל אסטרחן: זה יהיה בסעיף 85(ד).
ארבל אסטרחן: הסעיף הבא הוא סעיף 13 – ישיבות ועדות בתקופת הפגרה, מה שהיום מוסדר בסעיף 99.
ארבל אסטרחן: היום אומר התקנון שוועדת הכנסת רשאית להטיל על ועדה להמשיך בעבודתה בימי הפגרה – זה מונח קצת מוזר – ושבנוסף, יושב ראש הכנסת יכול לזמן ועדה לפי דרישת הממשלה או שליש מחברי הוועדה.
ארבל אסטרחן: מה שמוצע כאן זה במקום "להטיל" יהיה: "להתיר לוועדה לקיים ישיבות בתקופת הפגרה, דרך כלל או במספר שתקבע, ורשאית היא לקבוע תנאים לקיום הישיבות".
ארבל אסטרחן: זה עולה בקנה אחד עם מה שנעשה בפועל.
קריאה: מה זה התנאים?
ארבל אסטרחן: למשל, הודעה על ישיבות בפגרה תימסר - - -
דוד רותם: אני מתנגד לכל הסעיף הזה.
דוד רותם: אני לא עובד בוועדת הכנסת, חבר כנסת עובד 365 ימים בשנה.
יריב לוין: לא, לא, אתה לא יכול ואגיד לך גם למה אתה לא יכול.
יריב לוין: המערכת בנויה בשיטת עבודה מסוימת, שאפשר לנהל עליה דיון נפרד – האם צריך פגרות?
יריב לוין: כמה פגרות צריכות להיות?
יריב לוין: האם נכון שיהיו פגרות?
יריב לוין: זה ויכוח שאפשר לנהל אותו, אבל כל עוד המערכת בנויה בצורה שבה נקבע שיש תקופה שהיא פגרה, אנחנו לא יכולים לקבוע עכשיו תנאים שיהפכו בדלת האחורית את הפגרה ללא פגרה.
יריב לוין: לפגרות האלה יש הרבה מאוד היגיון, לא רק בגלל שיש פריימריס אלא מהרבה מאוד סיבות אחרות.
יריב לוין: משתמשים בהן לצורך כל מיני רים.