GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יריב לוין: אתם לא נותנים לי מענה למצב שבו באמת יש באופן אמיתי רצון לתקן נקודה מסוימת ובגינה הולכים לרביזיה, ואז אני מביא לך 600 רביזיות נוספות.
ארבל אסטרחן: אז הוא יצטרך להחליט האם להפיל את כולן או להצביע את כולן.
ארבל אסטרחן: אני אנסה לסכם שרביזיה יכולה להיות מוגשת על הצעת החוק כולה, או על עניין מסוים בהצעת החוק.
ארבל אסטרחן: זה בעצם כמו הסעיף של ההחזרה.
אורית נוקד: מה זה "עניין"?
אורית נוקד: תגדירי.
אורית נוקד: זה סעיף?
ארבל אסטרחן: לא, זה מונח שאנחנו משתמשים בו.
ארבל אסטרחן: ככה כתוב לגבי החזרה.
ארבל אסטרחן: זה נושא.
אורית נוקד: את מגדירה את זה כעניין, אבל זה יכול להיות על כמה סעיפים.
ארבל אסטרחן: נכון, ובלבד שיש ביניהם קשר.
ירדנה מלר-הורוביץ: גם במליאה כשמצביעים על עניין מסוים, זה על עניין שהיה עליו ויכוח.
ירדנה מלר-הורוביץ: יודעים בדיוק.
ירדנה מלר-הורוביץ: זאת אומרת, מגדירים מה זה.
ירדנה מלר-הורוביץ: או מחזירים את החוק כולו, או מושכים סעיף, או לתקן עניין מסוים.
משה גפני: האם אתם מכריעים היום בעניין הזה או שאת תחשבי עוד על הרביזיה?
משה גפני: כי זו הצעה טובה.
משה גפני: זאת אומרת, אני לא צריך להצביע על כל ההעברות.
ארבל אסטרחן: אני רוצה להגיד את זה.
ארבל אסטרחן: על הרביזיות על כל ההעברות.
משה גפני: אני מצביע רק על זה, האם חוזרים לסעיף.
משה גפני: אם חוזרים לסעיף, יש סעיפים שלא היה עליהם רביזיות.
משה גפני: להם אני לא חוזר.
ארבל אסטרחן: נכון, רק על הרביזיות.
ארבל אסטרחן: העברות תקציביות זה לא חקיקה, זה נושא על סדר-היום.
ארבל אסטרחן: אבל תיכף נראה אם זה מתאים.
ארבל אסטרחן: הרביזיה תהיה על הצעת החוק כולה או על עניין מסוים בהצעת החוק.
ארבל אסטרחן: אם היו יותר מרביזיה אחת, זאת אומרת, רביזיות שונות על אותה הצעת חוק, יצביעו קודם כל הצבעה אחת האם להצביע על הרביזיות השונות.
ארבל אסטרחן: אם זה נדחה, כל הרביזיות נפלו.
ארבל אסטרחן: אם זה התקבל, יצביעו רביזיה רביזיה.
ארבל אסטרחן: אותו דבר צריך להיות ב- - -.
ארבל אסטרחן: אני לא יודעת איך להגדיר את זה כי זה - - -
משה גפני: בסעיף של העברות תקציביות.
ארבל אסטרחן: או שאני אגיד העברות, או נושא על סדר-היום.
משה גפני: זה הסעיף שעל סדר-היום.
משה גפני: על סדר היום אני לא כותב כל העברה בנפרד.
ארבל אסטרחן: השאלה היא האם זה משהו שנראה לכם.
יריב לוין: בסדר, אפשר לחיות עם זה.
יריב לוין: זה פשוט יעביר יותר דברים למסלול של הסתייגויות.
משה גפני: מה סיכמנו לגבי הקואליציה והאופוזיציה?
משה גפני: להזמין אותו על ההעברות הבאות של תקציב הביטחון?
זאב אלקין: א', זה חובה.
זאב אלקין: ולגבי קואליציה ואופוזיציה – בכנסת הבאה - - -
וילמה מאור: כל עוד לא הוצבע כל החוק, מצביעים כל ישיבה סעיפים שונים, וניתן להצביע על כל סעיף וסעיף במהלך?
ארבל אסטרחן: יו"ר הישיבה יכול לעשות רביזיה אחת.
וילמה מאור: על הכול באותה ישיבה.
ארבל אסטרחן: כן, באותה ישיבה.
וילמה מאור: ואם בישיבה אחרת ביקשו - - - ?
ארבל אסטרחן: אז זה יהיה נפרד.
ארבל אסטרחן: על מה שאמרתי, על כמה בקשות רביזיה זה רק כאלה שהיו באותה ישיבה, או על אותה הצעת חוק.
ארבל אסטרחן: אני חושבת באותה ישיבה.
ארבל אסטרחן: צריך לנסח את זה ולראות.
יריב לוין: בסדר, אוקיי.
יריב לוין: נצטרך לחזור לנוסח - זה ברור.
ארבל אסטרחן: האם זה שיקול דעת ליו"ר להחליט האם לעשות הצבעה אחת על כולן או רביזיה רביזיה, או שתמיד - - - ?
יריב לוין: לא, זה שיקול דעת שלו – זה ברור.
יריב לוין: אם כך, אנחנו הולכים לסעיף 18.
ארבל אסטרחן: סעיף 18 הוא סעיף די פשוט כי הוא דומה מאוד למה שקיים היום, וזה הסעיף של סדרי דיון מיוחדים בוועדת הכנסת, סעיף 101א שעוסק בישיבות שבהן ועדת הכנסת יושבת כגוף מעין שיפוטי, חסינות וכו', שבשנים האחרונים יש בו כמובן פחות שימוש מאז ששונו חוקי החסינות, ולא צריך יותר ליטול חסינות על עבירות פליליות.
ארבל אסטרחן: הוא אומר כך: זה סעיף ייחודי לוועדת הכנסת.
ארבל אסטרחן: סדרי דיון כמפורט להלן יחולו בעת שוועדת הכנסת דנה באלה: קביעת חסינות, שזה אם היועץ המשפטי לממשלה רוצה להגיש כתב אישום נגד חבר כנסת, וחבר כנסת מבקש קביעת חסינות, או נטילתה, כי עדיין ניתן היום ליטול חסינות בפני חיפוש ומעצר, או נטילת זכות מחבר הכנסת, אתם זוכרים שזה התרחש בכנסת הזאת, או הטלת סייגים על יכולתו למלא תפקידים מסוימים בכנסת או מטעמה, יש לנו על זה סעיפים ספציפיים שוועדת כנסת יכולה לקבוע שחבר כנסת לא יהיה מועמד ליו"ר ועדה וכו', לרבות השעיה מאותם תפקידים או העברה מכהונה בהם; קביעה כי חבר הכנסת פרש מסיעתו; זה לא כתוב היום בתקנון.
ארבל אסטרחן: אבל המקרה האחרון, ב-2006, שבו התקיים דיון על פרישה, נהגו לפי סדרי דיון אלה.
ארבל אסטרחן: זה גם נכון, זו החלטה משמעותית ביותר.
ארבל אסטרחן: ולפי החוק החדש, שלילת תשלומים מחבר הכנסת או חבר הכנסת לשעבר.
ארבל אסטרחן: גם לדבר הזה יש לנו תקדים מהכנסת הנוכחית.
ארבל אסטרחן: אלה הם המקרים בהם יחולו סדרי הדיון הבאים.
ארבל אסטרחן: ומה הם סדרי הדיון?
ארבל אסטרחן: חבר הכנסת שהוא חבר ועדת הכנסת ועניינו נדון בה, לא ישתתף, בדיוני הוועדה ובהצבעה כחבר ויוכל חבר סיעתו למלא את מקומו, יחולו הכללים הרגילים.
ארבל אסטרחן: זאת אומרת, אם הוא סיעת יחיד או חבר הכנסת יחיד ואחרים שרים, הם הם לא יוכלו למלא את מקומו.
ארבל אסטרחן: אבל זה הכללים הרגילים של מילוי מקום.
ארבל אסטרחן: רשאי להשתתף בהצבעה רק חבר הכנסת שהשתתף בכל הישיבות שבהן התקיים דיון מהותי בנושא מהנושאים האלה.
ארבל אסטרחן: זאת אומרת, בשונה מנושאים אחרים, פה יכול להצביע רק מי שאכן השתתף בדיונים.
נאזם בדר: מהי ההגדרה של נושא מהותי?
ארבל אסטרחן: לא אם רק אומרים: הישיבות יהיו בתאריכים האלה והאלה, אלא אם התחילו לדון לגופו של עניין.
אורית נוקד: זה לא היה שליש?
ארבל אסטרחן: תראו תיכף בהמשך.
ארבל אסטרחן: זה רק השתתפות של יותר ממחצית מהישיבה.
ארבל אסטרחן: אם חבר כנסת הודיע לפני ישיבה מהותית שנבצר ממנו להשתתף בה מסיבה רפואית או מסיבה מוצדקת אחרת, רשאית ועדת הכנסת, במועד קיומה של הישיבה לקבוע - זאת אומרת, זה הצבעה בוועדה - כי היעדרותו לא תמנע ממנו להשתתף בהצבעה, ובלבד שהשתתף לפחות במחצית מהישיבות המהותיות באותו נושא.
ארבל אסטרחן: זאת אומרת, אם היו כמה ישיבות אחרות, הוא צריך להיות בלפחות חצי מהן כדי להצביע.
ארבל אסטרחן: יש כאן הוראה משלימה.
ארבל אסטרחן: אם התחיל כבר הדיון ונבצר ממנו להשתתף בהמשך הדיונים, אז חבר כנסת אחר יכול להחליף אותו, ואז לגביו הוא יצטרך להיות בישיבות המהותיות, מאותו מועד.
ארבל אסטרחן: זה כל מיני התאמות.
ארבל אסטרחן: השתתפות בישיבה מהותית זה נוכחות לפחות במחצית ממשכה.
ארבל אסטרחן: אם אתם זוכרים, פה מנהלת הוועדה מקיימת רישום של חבר כנסת בדקות – נכנס יוצא, נכנס יוצא - לוודא שהוא נכח במחצית, אז אם זה נוהל שרוצים להמשיך איתו.
ארבל אסטרחן: חבר הכנסת שעניינו נדון בוועדה רשאי להיות מיוצג בוועדה על ידי עורך דין או על ידי חבר כנסת אחר.
ארבל אסטרחן: יו"ר ועדת הכנסת יודיע לחברי הוועדה מראש על מועדי הישיבות; התקיימה יותר מישיבה מהותית אחת, יעמיד יושב ראש ועדת הכנסת את כל הפרוטוקולים של הישיבות המהותיות לעיונם של חברי הכנסת הרשאים להשתתף בהצבעה.
ארבל אסטרחן: היום גם קבוע שהוא יכול להודיע מראש אם הוא יכול להשתתף בהצבעה, אבל חשבנו שזו הוראה מיותרת.
יריב לוין: גם בדרך כלל אתה לא יודע עד הישיבה עצמה.
נאזם בדר: אני מבין שסעיף קטן (ד) נותן תשובה לסיעת יחיד.
יריב לוין: לא רק, בכל מצב.
ארבל אסטרחן: לא, מיוצג על-ידי חבר כנסת אחר.
ארבל אסטרחן: האחר לא יוכל להצביע.
ארבל אסטרחן: מיוצג – מישהו יכול לדבר בשמו.
נאזם בדר: אני מתייחס לעניין שחבר כנסת מסיעת יחיד לא יכול להשתתף בדיון כשדנה בעניינו.
ארבל אסטרחן: להשתתף זה להצביע.
ארבל אסטרחן: אי-אפשר להחליף אותו.
נאזם בדר: אז חבר כנסת שעניינו נדון בוועדה שאין לו מישהו אחר מסיעת אחרת, הוא סיעת יחיד, הוא יכול לבקש מחבר כנסת אחר.
יריב לוין: לייצג אותו, לא להצביע.
ארבל אסטרחן: במקום שהוא ידבר, הוא יוכל לייצג אותו.
יריב לוין: זה לעניין ייצוג, זה לא לעניין זכות הצבעה.
יריב לוין: זה הוראות שישנן היום.
יריב לוין: אין פה שינוי מהותי.
יריב לוין: מובן שלא תהיה התייעצות סיעתית – זה ברור.
ארבל אסטרחן: כן, זו הוראה חדשה שבדברים כאלה אין התייעצות סיעתית.
ארבל אסטרחן: אגב, הסעיף הזה הוא משלים להוראות שקיימות בחוקים שנוגעים לנושאים האלה.
ארבל אסטרחן: כי, למשל, בחוק החסינות, על קביעת חסינות או נטילתה, כתוב שהכנסת לא תדון בזה, אלא אחרי שניתנה לחבר כנסת הזדמנות להשמיע את דברו, ועוד צריך להודיע מראש וכו'.
ארבל אסטרחן: הוראות התקנון האלה הן השלמה להוראות החוק.
ארבל אסטרחן: בזה סיימנו את הפרק הזה שעוסק בישיבות הוועדות.
ארבל אסטרחן: אני רק אזכיר שהושמטה מכאן איזה כוכבית שהיום אומרת שוועדה לא תכלול בסדר-היום שלה נושא שחבר כנסת הציע כהצעה לסדר, והמליאה החליטה לא לכלול בסדר-היום.
ארבל אסטרחן: היום יש איזושהי כוכבית שאומרת שוועדה לא תדון בזה חודש.
ארבל אסטרחן: חשבנו שאין מקום למנוע מוועדות לדון בדברים רק כי הכנסת החליטה שהיא לא רוצה לכלול את זה בסדר-יומה או להעביר לוועדה.
ארבל אסטרחן: אני רק מזכירה את זה.
נאזם בדר: נושא שמוסר מסדר-היום של המליאה.
נאזם בדר: הוא לא מועבר, הוא מוסר.
ארבל אסטרחן: כן, בדיוק.
ארבל אסטרחן: אם הוא מוסר, אין הגבלה על ועדה - רוצה לדון בו, לא רוצה לדון בו.
ארבל אסטרחן: אני קצת מתלבטת.
ארבל אסטרחן: הפרק של הפומביות הוא טיפונת בעייתית, ולכן חשבתי אולי על הפרק של ההתנהגות.
יריב לוין: אין בעיה, בסדר.
ארבל אסטרחן: האמת היא שלא נשארו לנו הרבה פרקים.
ארבל אסטרחן: אבל הפומביות והזימון הם - - -
יריב לוין: בסדר, נשאיר את זה לאחר כך.
ארבל אסטרחן: ההתנהגות הוא פרק קל יותר כי הוא מבוסס על מה שקבענו לגבי התנהגות במליאה, בשינויים מסוימים כמובן שנגיד אותם.
ארבל אסטרחן: זה ייקרא התנהגות חברי הכנסת בישיבות הוועדות כי יש לנו היום פרק שנקרא התנהגות במליאת הכנסת – פרק חדש כבר שנקבע.
יריב לוין: פה יש לי הסתייגות.
יריב לוין: זה בישיבת ועדת חוקה.
וילמה מאור: גם עבודה.
ארבל אסטרחן: חבר הכנסת ידבר בישיבת ועדה ברשות יושב ראש הוועדה ובמסגרת הזמן שהוקצבה לו.
ארבל אסטרחן: זה ממש זהה להוראה במליאה.
יריב לוין: לא אחד מחברי הוועדה.
יריב לוין: אחד מחברי הכנסת האחרים, זה לא אחד מחברי הוועדה.
ארבל אסטרחן: פגיעה בכבוד הכנסת, פגיעה בכבוד אחד מחבריה, מחברי הכנסת, או בסדר דיוני הוועדה.
נאזם בדר: ארבל, סעיף קטן (ב), מבחינה לשונית זה יהיה נכון מסגרת הזמן שהוקצבה לו או שהוקצב לו?
ארבל אסטרחן: מסגרת.
יריב לוין: לא, מה שהוקצב זה המסגרת.
ארבל אסטרחן: אגב, כך גם כתוב במליאה.
ארבל אסטרחן: (ג) גם כתוב כך במליאה.
ארבל אסטרחן: במליאה יש הוראת המשך על איסור של הצגת חפצים שחשבנו שהיא לא מתאימה, ויש גם לגבי המליאה הוראה שיעשו שימוש בתואר חבר הכנסת או בתואר חבר הממשלה.
ארבל אסטרחן: בוועדה פחות מקפידים על זה, אז זה גם מושמט מכאן.
ארבל אסטרחן: חבר הכנסת המשתתף בישיבת ועדה לא ישוחח במהלך הישיבה בטלפון ויקפיד שמכשיר הטלפון או הזימונית שברשותו לא ירעיש.
ארבל אסטרחן: כך כתוב גם במליאה, אבל חשבתי אולי לומר מכשיר אלקטרוני.
ארבל אסטרחן: לא יודעת, רק להפנות לטלפון וזימונית?
ארבל אסטרחן: הטלפון או הזימונית.
ארבל אסטרחן: מישהו עוד הולך עם זימונית?
יריב לוין: כן, דווקא יש כאלה.
ארבל אסטרחן: זה כללי ההתנהגות.
ארבל אסטרחן: קריאה לסדר והוצאה מישיבת ועדה: סבר יו"ר ועדה כי חבר הכנסת התנהג בישיבת ועדה בניגוד להוראות הסעיף שעכשיו קראנו, יקרא לו לסדר.
חן שמילו: פה רשום הוצאה עם עי"ן.
ארבל אסטרחן: נכון, בכותרת השוליים.
ארבל אסטרחן: אני רואה, אין לי מושג איך זה קרה.
ארבל אסטרחן: נקרא חבר הכנסת לסדר שלוש פעמים בישיבה אחת של הוועדה, רשאי יו"ר הוועדה לשלול ממנו את רשות הדיבור באותה ישיבה, או להוציאו מהישיבה, ואם היה צורך בכך - להורות על הוצאתו.
ארבל אסטרחן: זה גם דומה למה שקיים במליאה.
ארבל אסטרחן: הפר חבר הכנסת את הסדר הפרה חמורה – אין לנו הגדרה בדיוק לזה, גם במליאה לא.
נאזם בדר: לא.
נאזם בדר: במליאה הוא יכול להוציא אותו, ומטבע הדברים נשללת זכותו לדבר, ולא לשלול את זכותו ואולי להוציא אותו.
ארבל אסטרחן: במליאה, בסעיף 42, נקרא חבר כנסת לסדר שלוש פעמים בישיבה אחת, רשאי יו"ר הישיבה לשלול ממנו את רשות הדיבור באותה ישיבה, או להוציאו מהישיבה.
ארבל אסטרחן: כתוב: ואם היה צורך להורות על הוצאתו.
ירדנה מלר-הורוביץ: לשלול לו את הדיבור, כי הוא יכול להיכנס להצביע.
ירדנה מלר-הורוביץ: הוא לא שולל ממנו את זכות ההצבעה.
ארבל אסטרחן: יש עכשיו נאומים בני דקה.
ארבל אסטרחן: אתה שלוש פעמים הפרעת, אתה לא מדבר יותר היום.
ארבל אסטרחן: לא מדבר בשעה הקרובה.
יריב לוין: לא מדבר, לא חייב להוציא אותו.
נאזם בדר: המקרה היחידי שהיה זה ועדת האתיקה.
נאזם בדר: במשך כל 33 שנותיי בכנסת לא ראיתי שנשללה זכות דיבור מחבר כנסת שהמשיך להיות נוכח בישיבה.
נאזם בדר: הוא מוצא, ומטבע הדברים כאשר הוא מוצא הוא מאבד את זכות הדיבור.
ירדנה מלר-הורוביץ: אבל היה 71 משהו בעבר?
ירדנה מלר-הורוביץ: אני אגיד לכם מתי זה כן היה.
ירדנה מלר-הורוביץ: דליה איציק ניהלה את הישיבה, ואני אמרתי לה שאני יכולה לשלול.
ירדנה מלר-הורוביץ: גדעון סער אמר את נאום הסמרטוטים והיה ויכוח.
ירדנה מלר-הורוביץ: היא אמרה לו: אתה לא יכול, אני אשלול ממך את הדיבור.
ירדנה מלר-הורוביץ: הוא אמר לה: את לא יכולה.
ירדנה מלר-הורוביץ: אני הפניתי אותה לסעיף הזה, והיא אמרה לו: אני כן יכולה.
ירדנה מלר-הורוביץ: היא לא הוציאה אותו, אבל היא אמרה לו: אתה לא תדבר.
ירדנה מלר-הורוביץ: זה נדיר, זה נדיר.
ארבל אסטרחן: בכל מקרה, זה קיים.
ארבל אסטרחן: זה לקוח מהמליאה.
ארבל אסטרחן: - - -והפר הפרה חמורה, רשאי יו"ר הוועדה להוציאו מהישיבה לאלתר, ואם היה צורך בכך - להורות על הוצאתו.
ארבל אסטרחן: הוצא חבר הכנסת מישיבת ועדה, רשאי להשתתף במקומו ממלא מקומו – זה פשוט להבהיר שזה לא מונע.
ארבל אסטרחן: חלים הכללים הרגילים של מילוי מקום, זה לא מונע ממלא מקום – והוא רשאי להיכנס אם הרשה זאת היו"ר או לצורך הצבעה בלבד.
ארבל אסטרחן: אגב, היום הוא יכול להיכנס רק אם הוא בסיעת יחיד.
ארבל אסטרחן: זאת אומרת, אם נכנס ממלא מקומו הוא לא יכול להיכנס.
ארבל אסטרחן: אבל פה מוצע שינוי.
ארבל אסטרחן: יש כאן סעיף שמוצע להשמיט אותו – שאם הוא הוצא, יו"ר הוועדה רשאי להביא את זה לפני ועדת האתיקה, כי זה ברור.
יריב לוין: כן, זה מיותר לגמרי.
ארבל אסטרחן: וגם את סמכות הערעור של חבר הכנסת לוועדת האתיקה מוצע להשמיט.
ארבל אסטרחן: אגב, במליאה כן השארנו הוראה שאם חבר כנסת הוצא מהמליאה רשאי יו"ר הישיבה או יו"ר הכנסת להביא את העניין לפני ועדת האתיקה.
ארבל אסטרחן: זה צריך להיות אחיד.
ארבל אסטרחן: אם אנחנו מוחקים את זה מכאן, נמחק את זה גם מהמליאה.
יריב לוין: אנחנו מדלגים כרגע על הפרק השביעי, ואנחנו עוברים לעמוד 22, סעיף 27.
ארבל אסטרחן: האמת שאין פה שינויים מאוד מהותיים.
ארבל אסטרחן: ועדת חקירה פרלמנטרית – זה פרק שגם כן מבוסס מאוד על מה שקיים היום, ואני אפנה את תשומת הלב לשינויים.
ארבל אסטרחן: הוא רק נראה ארוך.
ארבל אסטרחן: היום ועדת חקירה פרלמנטרית מוקמת מכוח חוק-יסוד: הכנסת, שקובע בסעיף 22 שהכנסת רשאית למנות ועדת חקירה, אם על-ידי הסמכת אחת הוועדות הקבועות, ואם על-ידי בחירת ועדה מבין חבריה, כדי לחקור דברים שהכנסת קבעה.
ארבל אסטרחן: סמכויותיה ותפקידיה של ועדת חקירה ייקבעו על-ידי הכנסת, ובכל ועדת חקירה יהיו גם נציגים של סיעות שאינן משתתפות בממשלה לפי יחסי הכוחות של הסיעות בכנסת.
ארבל אסטרחן: הדברים האלה נאמרים בחוק-היסוד, ואנחנו קובעים השלמות.
ארבל אסטרחן: קודם כל, מי יכול להציע?
ארבל אסטרחן: הצעה להקים ועדת חקירה.
ארבל אסטרחן: חבר הכנסת שאינו שר או סגן שר, או כמה חברי כנסת – פה פשוט רצינו להבהיר - או ועדה מוועדות הכנסת, זה קיים גם היום, רשאים להציע לכנסת להקים ועדת חקירה פרלמנטרית בנושא מסוים.
ארבל אסטרחן: כמו שאתם יודעים, בפועל היום ועדת חקירה קמה בדרך של הצעה לסדר, אבל זה לא בדיוק היה כתוב כך.
ארבל אסטרחן: אז פה מוצע לומר שעל הצעה להקים ועדת חקירה פרלמנטרית יחולו הוראות הסעיפים בקשר להצעות לסדר: 52(ב), זה אומר שזה יוגש ליו"ר הכנסת באמצעות מזכיר הכנסת.
ארבל אסטרחן: אם זה הוגש עד יום ב' ב-11:00 ואושר, יובא באותו שבוע, ו-(ד) אומר שהיו"ר רשאי לשנות את נוסח ההצעה לסדר, והוא יודיע על זה לחבר הכנסת.
ארבל אסטרחן: בקיצור, הפרוצדורה היא כמו הצעה לסדר.
ארבל אסטרחן: גם סעיף קטן (ב) אומר שזה כמו הצעה לסדר.
ארבל אסטרחן: הוא אומר שזה ירד מהמכסה של ההצעות לסדר, אבל רק אם זה הצעה של חברי כנסת.
ארבל אסטרחן: אם זה הצעה של ועדה, זה כמובן לא ירד מהמכסה.
ארבל אסטרחן: הצעה להקים ועדת חקירה תידון בישיבת הכנסת המוקדשת לדיון בהצעות חוק והצעות לסדר.
ארבל אסטרחן: זאת אומרת, ביום רביעי.
ארבל אסטרחן: זה גם כך קורה.
ארבל אסטרחן: מה סדר הדברים?
תמר כנפו: את אומרת סעיף (1): חבר כנסת שאינו שר וכו'.
תמר כנפו: בדרך כלל לרוב, זה סיעה.
תמר כנפו: לא חבר כנסת יכול.
תמר כנפו: הוא צריך לקבל את רשות הסיעה כי זה על המכסה של הסיעה.
ארבל אסטרחן: כתוב שזה במסגרת המכסה הסיעתית.
ארבל אסטרחן: זה כמו הצעה לסדר.
יריב לוין: זה כמו הצעה רגילה לסדר.
תמר כנפו: זה הצעה רגילה לסדר, אבל זה כאילו הוא מקבל רשות של סיעה.
יריב לוין: ברור, זה מה שיש ב-(ב).
יריב לוין: על-פי המכסה הסיעתית.
ארבל אסטרחן: ואז מה קורה במליאה?
ארבל אסטרחן: אחד מחברי הכנסת שהציעו להקים ועדת חקירה פרלמנטרית או יו"ר ראש הוועדה המציעה, לפי העניין, ינמק את ההצעה במסגרת זמן שלא תעלה על עשר דקות, והבקשה שלו זה להעביר את זה לוועדת הכנסת.
ארבל אסטרחן: אחרי ההנמקה רשאית הממשלה להביע את עמדתה ביחס להצעה במסגרת זמן שלא תעלה על עשר דקות, ולהודיע על הסכמתה או על התנגדותה להעברת ההצעה לוועדת הכנסת; ואז יחולו הוראות 53(ד)(2).
ארבל אסטרחן: זה כמו מי יכול לדבר בשם הממשלה על הצעה לסדר.
ארבל אסטרחן: עשינו פה איזושהי רשימה: ראש הממשלה, השר שהנושא בסמכותו או סגנו, ואם זה בסמכות ראש הממשלה אז גם השר המקשר, ובנסיבות מיוחדות שר אחר.
ארבל אסטרחן: זה נראה פה הגיוני.
נאזם בדר: ואם הממשלה לא מתייחסת כמו שקורה בהצעת חוק?
יריב לוין: היא רשאית תמיד.
נאזם בדר: אז חבר הכנסת יכול לנצל את - - -
ארבל אסטרחן: כתוב, זה (ו).
ארבל אסטרחן: הקדמת אותי.
ארבל אסטרחן: תמכה הממשלה בהעברת ההצעה לוועדה או לא נקטה עמדה, רשאי, מיד לאחר מכן, אחד מחברי הכנסת הנוכח במליאה, כפי שיקבע יו"ר הישיבה, להציע להסיר את ההצעה מסדר היום ולנמק את התנגדותו במסגרת זמן שלא תעלה על שלוש דקות; ככה זה לגבי הצעות חוק.
ארבל אסטרחן: ופה גם הוראה שקיימת בהצעות חוק.
ארבל אסטרחן: קיבל אחד מחברי הכנסת רשות דיבור לנמק את התנגדותו אבל בדבריו תמך, יפסיקנו יו"ר הישיבה וייתן רשות דיבור לחבר כנסת אחר המבקש להתנגד.
ארבל אסטרחן: הוא מציג, הממשלה יכולה להשיב.
ארבל אסטרחן: חבר כנסת יכול להתנגד.
ארבל אסטרחן: בתום הדיון תחליט הכנסת אם להעביר את ההצעה להקים ועדת חקירה פרלמנטרית לוועדת הכנסת או להסיר מסדר היום, ולעניין דחיית ההצבעה יחול 35 שזה הכלל הרגיל שלנו של אפשרות לדחות הצבעה.
ארבל אסטרחן: אגב, היום יש אפשרות להצביע לדבר עוד הפעם אחרי הממשלה.
ארבל אסטרחן: אבל ראינו שבהצעות חוק ובהצעות לסדר אין אפשרות כזאת.
נאזם בדר: אני רוצה לחזור לסעיף (ו) כי זה רגיש.
נאזם בדר: המבחן המעשי הוא התוצאה בהצבעה.
נאזם בדר: לגבי חקיקה - היום הניסוח: אם הממשלה לא התייחסה, אחד מחברי הכנסת רשאי במסגרת זמן של כך וכך לבקש להסיר.
נאזם בדר: מדובר לא בהסברים שלו אלא במבחן ההצבעה.
ארבל אסטרחן: אתה עוד לא יודע את ההצבעה כשאתה אומר לו: רד מהדוכן, אני מביא חבר הכנסת אחר שידבר במקומך.
נאזם בדר: למשל, היום יושב-ראש הישיבה מזהיר חברי כנסת.
נאזם בדר: הוא אומר: אתה לא יכול לתמוך בהצעת החוק.
ארבל אסטרחן: אבל בדיבורים שלו הוא יכול לתמוך?
ארבל אסטרחן: חבר כנסת ביקש להעביר הצעת חוק.
ארבל אסטרחן: הממשלה לא הביעה עמדה.
ארבל אסטרחן: עולה חבר כנסת אחר ואומר: אני בסוף אצביע נגד.
ארבל אסטרחן: אבל דעו לכם שזו הצעה מעולה.
ארבל אסטרחן: היו"ר אמור להוריד אותו ולהביא חבר כנסת אחר.
ארבל אסטרחן: זה מה שכתוב.
ארבל אסטרחן: אפשר להתעלם מהסעיף הזה, אפשר לבטל אותו.
ארבל אסטרחן: אבל הוא קיים בחקיקה.
ארבל אסטרחן: אפשר להחליט אם רוצים את זה גם פה או לא רוצים.
ארבל אסטרחן: הרעיון הוא שאם הממשלה לא התנגדה מאפשרים לאחד מחברי הכנסת להתנגד.
ארבל אסטרחן: זה בדיוק כמו הצעות חוק מבחינת הנוסח.
נאזם בדר: אנחנו דיברנו על שיטות חוסמות.
נאזם בדר: למה זה מהותי?
נאזם בדר: מכיוון שיכול חברי כנסת כדי לחסום את הדרך בפני חבר כנסת שבאמת מתנגד לעלות על הבמה ולנמק את ההתנגדות, להסביר ולנסות לשכנע.
נאזם בדר: בא מישהו ומקדים אותו.
נאזם בדר: הוא אומר: אני מבקש להתנגד, והוא בפועל לא מעלה שום טיעון להתנגדות.
נאזם בדר: מבחינה מהותית הוא שולל.
ארבל אסטרחן: נכון, זו הסיבה לסעיף.
ארבל אסטרחן: היו"ר אמור להפסיק אותו, ולהגיד: מישהו רוצה להתנגד?
ארבל אסטרחן: כתוב: קיבל את רשות הדיבור כדי לנמק התנגדות, אך בדבריו תמך בה.
ארבל אסטרחן: הוא אמור לעלות להתנגד, אבל הוא אומר: תשמעו, זו הצעה מצוינת.
ארבל אסטרחן: היו"ר אמור להגיד לו: אדוני, רד.
ארבל אסטרחן: בואו ניקח חבר כנסת שמתנגד שינמק.
ארבל אסטרחן: בתום הדיון הכנסת מחליטה אם להעביר לוועדת הכנסת.
ארבל אסטרחן: החליטה הכנסת להסיר את ההצעה מסדר היום, לא יתקיים דיון בהצעה זהה או דומה בעיקרה לפני שעברו ארבעה שבועות מיום החלטת הכנסת, אלא אם כן החליט יו"ר הכנסת, לבקשת המציע, על קיצור התקופה אם מצא שחל שינוי של ממש בנסיבות.
ארבל אסטרחן: פה ארבעה שבועות – הפגרה נספרת.
ארבל אסטרחן: אם לא רוצים שהיא תיספר, צריך להגיד את זה.
יריב לוין: נספרת, נספרת.
ארבל אסטרחן: אם זה הועבר לוועדת הכנסת, מה קורה בוועדה?
ארבל אסטרחן: הועברה הצעה להקים ועדת חקירה פרלמנטרית לוועדת הכנסת, תכין הוועדה, בתוך שלושים ימים – זה משהו שקיים היום.
ארבל אסטרחן: אנחנו בזמנו דיברנו אולי להוריד את זה.
ארבל אסטרחן: אבל אני חושבת שיו"ר הכנסת הציע להשאיר.
ארבל אסטרחן: יו"ר הכנסת אמר שזה בכל זאת משהו מיוחד.
יריב לוין: ביקש להשאיר.
יריב לוין: מה שאין הסכמה לשנות, נשאר.
ארבל אסטרחן: אוקיי, זה קיים גם היום למרות שזה חריג שמגבילים את ועדת הכנסת בתקופה.
ארבל אסטרחן: אז תכין הוועדה בתוך שלושים ימים - ופה הפגרה לא באה במניין, אם יש פגרה באמצע זה מאריך - הצעה מטעמה להקים ועדת חקירה פרלמנטרית, אולם רשאית היא להביא, בצד הצעתה, המלצה לכנסת להסיר את הנושא מסדר היום; אם הועברו לוועדה כמה הצעות בנושא דומה, תכין הוועדה הצעה אחת מטעמה - זו תוספת.
יריב לוין: כן, זו תוספת על רקע מה שקרה לנו פה שעמדנו במצב בלתי נסבל.
ארבל אסטרחן: ומי שמחליט אם זה נושא דומה זה הוועדה כמובן.
ארבל אסטרחן: בהצעה ועדת הכנסת יפורטו הרכבה, סמכויותיה ותפקידיה של הוועדה, וניתן לכלול בה הוראה לעניין תקופת כהונתה של הוועדה, אם רוצים שהוועדה תהיה שנה.
ארבל אסטרחן: בהצעה להקים ועדה כאמור שלא על ידי הסמכת ועדה קבועה, כי אמרתי שבחוק-היסוד אפשר להסמיך ועדה קבועה או לקבוע הרכב, לא יעלה מספר חברי הוועדה על תשעה - זה לא כתוב בחוק-היסוד, זה קיים גם היום בתקנון - וחבר הכנסת שהציע להקים את ועדת החקירה יהיה חבר בהרכב, אם ביקש זאת.
אורית נוקד: יש לי שאלה.
אורית נוקד: האם קיים גם היום הוראות לעניין תקופת כהונתה של הוועדה?
ארבל אסטרחן: אני חושבת שכן.
אורית נוקד: יכול להיות שהיא לא תסיים את הדיונים שלה מסיבות אובייקטיביות.
ארבל אסטרחן: אז היא תבקש הארכה.
ארבל אסטרחן: אבל אז זה יהיה שוב החלטה של המליאה.
יריב לוין: כן, נדמה לי שהיום היינו מוגבלים בזה.
ארבל אסטרחן: לא, אנחנו לא מוגבלים.
ארבל אסטרחן: כתוב כאן שוועדת הכנסת כשהיא מקימה ועדת חקירה היא יכולה להגביל אותה בזמן ויכולה לא להגביל בזמן, ואז היא תהיה עד סוף הכנסת.
יריב לוין: אני מדבר על ה-30 יום של הדיון.
ארבל אסטרחן: לא על ה-30 יום היא שאלה, אלא על מה שכתוב ב-(ב).
ארבל אסטרחן: לא, אני לא רואה שזה קיים גם היום.
ארבל אסטרחן: אני חושבת שהוספנו את זה כי היו מקרים שזה קרה.
ארבל אסטרחן: כתוב כאן היום שוועדת הכנסת תפרט את ההרכב, הסמכויות והתפקידים, וניתן לכלול בה הוראה לעניין תקופת כהונתה.
ארבל אסטרחן: זאת אומרת, היא יכולה לומר: ועדת החקירה תהיה שנה וחצי, עד המושב הבא.
יריב לוין: כן, תסיים עד מועד מסוים.
נאזם בדר: זה בכתב המינוי.
ארבל אסטרחן: כן, מלכתחילה.
ארבל אסטרחן: מספר החברים לא יעלה על תשעה, חבר הכנסת יהיה חבר אם הוא רצה.
ארבל אסטרחן: אני מזכירה שבחוק-היסוד כתוב לנו שיהיו חברים גם נציגי האופוזיציה.
ארבל אסטרחן: כאן הציע יו"ר ועדת הכנסת, ודיברנו על זה גם עם יו"ר הכנסת.
ארבל אסטרחן: הושמטה אפשרות לכלול בהצעת ועדת הכנסת הסתייגויות.
ארבל אסטרחן: ועדת הכנסת מכינה הצעה למליאה.
ארבל אסטרחן: המליאה מחליטה כן או לא.
ארבל אסטרחן: לא מתחילים להכניס בזה שינויים.
ארבל אסטרחן: (ג) קיים גם היום.
ארבל אסטרחן: ראתה ועדת הכנסת כי הנושאים הנכללים בגדר סמכויותיה של ועדת החקירה עלולים לפגוע בביטחון המדינה, ביחסי החוץ שלה או בעניין כלכלי חיוני שלה – זה ביטוי שהשתמשנו בו כמה פעמים - רשאית היא לכלול בהצעתה הוראה כי הפרוטוקולים של ישיבות הוועדה יהיו חסויים.
ארבל אסטרחן: אני לא בטוחה שצריך להגביל אותם, אבל בסדר.
ארבל אסטרחן: ועדת הכנסת סיימה את הדיונים, מה קורה הלאה?
ארבל אסטרחן: מזכיר הכנסת יניח על שולחן הכנסת את הצעת ועדת הכנסת להקים ועדת חקירה פרלמנטרית, ויו"ר הכנסת יעמיד את ההצעה על סדר יומה של הכנסת, לכל המוקדם למחרת ההנחה.
ארבל אסטרחן: זה בעצם כמו הצעת חוק בקריאה שנייה ושלישית,יש חובת המתנה.
ארבל אסטרחן: חבר הכנסת או ועדה שהציעו להקים ועדת חקירה רשאים לחזור בהם - אני חושבת שזה משהו חדש שהוספנו - כל עוד ועדת הכנסת לא אישרה את ההצעה.
ארבל אסטרחן: זה בעצם כמו חזרה מהצעת חוק.
ארבל אסטרחן: ברגע שוועדת הכנסת אישרה את זה והניחה, אי-אפשר - - -
יריב לוין: הופך להצעה של הוועדה.
ארבל אסטרחן: ואז הודעה על חזרה תימסר בכתב ליו"ר הכנסת אם הכנסת טרם דנה, וליו"ר ועדת הכנסת אם ההצעה הועברה לוועדה.
ארבל אסטרחן: זאת אומרת, אם הכנסת עוד לא דנה בשלב הראשון, ויו"ר הכנסת או יו"ר ועדת הכנסת, לפי העניין, יודיע לכנסת על החזרה ועם מסירת ההודעה תרד ההצעה מסדר יומה של הכנסת.
ארבל אסטרחן: היו כמה מציעים, יימחק שמו של המציע שחזר בו.
ארבל אסטרחן: זה דומה לחקיקה.
ארבל אסטרחן: מה קורה במליאה?
ארבל אסטרחן: הדיון האישי בהצעת ועדת הכנסת להקים ועדת חקירה ייפתח בהצגת ההצעה על ידי יו"ר ועדת הכנסת.
ארבל אסטרחן: פה אמרנו שהוא יכול להסמיך אחד מחברי הוועדה.
ארבל אסטרחן: יש לנו הוראה כללית לזה.
ארבל אסטרחן: ואם המליצה להסיר את הנושא מסדר היום, יציג גם את המלצתה, כי אמרנו שוועדת הכנסת רשאית להביא בצד הצעתה המלצה להסיר.
ארבל אסטרחן: זאת אומרת, ועדת הכנסת חייבת להכין הצעה להקים.
ארבל אסטרחן: אבל היא יכולה להגיד: זאת הצעתנו, אבל בעצם אנחנו מציעים להסיר.
ארבל אסטרחן: אז הוא יגיד: זאת ההצעה, אבל בעצם בהצבעה לצד ההצעה, ועדת הכנסת ממליצה להסיר, היה רוב נגד.
ארבל אסטרחן: שר, או סגן שר בענייני המשרד שבו הוא מכהן, רשאי להביע את עמדת הממשלה.
ארבל אסטרחן: בעצם פה זה שונה.
ארבל אסטרחן: אמרנו שבשלב הראשון זה צריך להיות אחיד.
יריב לוין: זה צריך להיות אחיד, אין ספק.
ארבל אסטרחן: אז עדיף את זה.
ארבל אסטרחן: לא ראש הממשלה או השר, נכון?
ארבל אסטרחן: כל שר או סגן השר, זה יהיה גם בשלב הראשון.
יריב לוין: - - -חשוב, כן.
יריב לוין: רק שזה יהיה באמת אותו הדבר.
ארבל אסטרחן: רשאי להביע את עמדת הממשלה, ויש דיון אישי.
ארבל אסטרחן: בתום הדיון תצביע הכנסת, בהצבעה אחת, על הצעת ועדת הכנסת להקים ועדת חקירה, אף אם המליצה הוועדה להסיר את הנושא מסדר היום.
ארבל אסטרחן: זאת אומרת, יש הצבעה אחת בעד או נגד.
ארבל אסטרחן: היה רוב נגד - נפל.
נאזם בדר: ואם היה בעד מביאים לאשר את ההרכב.
יריב לוין: באותה הצעה.
יריב לוין: ההרכב הוא חלק מההצעה.
יריב לוין: ההרכב, המנדט – הכול זה חתיכה אחת, עסקת חבילה.
ארבל אסטרחן: פה רשמתי לעצמי.
ארבל אסטרחן: אמרנו שאם בשלב הראשון של ההצעה לסדר זה נפל, ארבעה שבועות אי-אפשר להביא הצעה דומה.
ארבל אסטרחן: האם רוצים שגם אם בשלב הזה זה נופל?
יריב לוין: אם עשינו את זה אז בוא נעשה את זה בצורה - - -
ארבל אסטרחן: ארבעה שבועות.
ארבל אסטרחן: שוב, אלא אם חל שינוי.
נאזם בדר: מי יקבע פה אם חל - - -
ארבל אסטרחן: יו"ר הכנסת.
נאזם בדר: בוועדה, לא יושב-ראש הוועדה?
ארבל אסטרחן: לא, כי זה נפל במליאה, אז עדיין יו"ר הכנסת.