GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורלי לוי אבקסיס: יכול להיות שאנחנו מסתכלים גם על דו"ח של ביקורות של מבקר המדינה בצורה כזו או אחרת, אנחנו יכולים גם להבין שמי שנושא באחריות זה באמת השר, יש לו אחריות מיניסטריאלית.
אורלי לוי אבקסיס: האחריות האמיתית שבה משחקים אותם פקידים, אין להם אחריות כלפי הציבור, אין להם אחריות אישית והם אלה שעושים את המשחק, אני חושבת החזק ביותר במדינת ישראל, אבל הם לא נותנים את הדין.
אורלי לוי אבקסיס: מי שנותן את הדין זה מי שנפל באותו רגע כשר באותו משרד.
אורלי לוי אבקסיס: ואנחנו יכולים להסתכל על זה גם באמת בדו"ח האחרון של מבקר המדינה וגם בדו"חות אחרים.
אורלי לוי אבקסיס: והרבה פעמים בעיות משתרשות לא בגלל שהכנסת או הממשלה לא נתנו דעתן על הבעיות ולא הציעו פתרונות, אלא בגלל שהפתרונות האלה לא מיושמים, וכאשר נכנס שר חדש לא כל כך מעניין אותו מה היה לפניו, או שהוא לא מתחיל ללמוד את כל ההיסטוריה של המשרד וחבל מאד שכך.
אורלי לוי אבקסיס: אבל אני עדיין לא שוכנעתי איזה באמת מההצעות שמופיעות אצלנו כאן על השולחן, תפתור את הבעיות האלה.
יריב לוין: חבר הכנסת זאב בילסקי, בבקשה.
זאב בילסקי: תודה אדוני יושב הראש.
זאב בילסקי: אני רציתי לומר שלושה דברים.
זאב בילסקי: קודם כל, אני הקשבתי לדבריו של ידידי הטוב ד"ר אריק כרמון ואני חושב שיש מקום לנושא הזה, ולו מסיבה פשוטה שנקבע רף חדש לגבי גודלה של הממשלה.
זאב בילסקי: עכשיו, מניסיון החיים שלי, אתה יודע, רף שנקבע – בדרך כלל לא יורדים בקודש רק מעלים בקודש – וכגודל הצרכים ככה גודל ההנאה בקודש.
זאב בילסקי: ולכן, אם זה המצב, אז בוא נהיה פרקטיים.
זאב בילסקי: במצב שיש היום, באמת אני לפעמים רואה את ידידי יושב ראש הוועדה, איך שהוא צריך לרוץ בו זמנית, חלק לנהל ישיבות, חלק להצביע לישיבות, זה באמת צחוק מעבודה ורחמי עם חברי בקואליציה, שלפעמים צריכים להיקרע בצורה בלתי אפשרית.
זאב בילסקי: אני הייתי באיזו הצעת חוק שלי שהייתה בוועדה, שמרוב שלא הצליחו למצוא מי שינהל אותה, אז ביקשו ממישהו שהוא נכנס, וברגע שהוא נכנס הוא התחיל ללמוד למעשה מה הצעת החוק ואני תפסתי את הראש, כי עוד שנייה הייתה הולכת לי הצעת החוק, כי הוא שאל שאלות טריוויאליות, אבל שאני כבר שנתיים עובד עליהן והוא אומר לי בילסקי, בוא נדחה את זה לעוד, אמרתי לו תעשה לי טובה, באמת, בוא נעביר את זה עכשיו, בוא נצביע.
זאב בילסקי: גם אנחנו מצביעים שנינו, אתה מבין?
זאב בילסקי: בן אדם ואני חצי בן אדם, אז לא יכולה לעבור הצעת חוק.
זאב בילסקי: אני חושב שהמצב הזה ממש לא מתקבל על הדעת ולכן --
אורלי לוי אבקסיס: פה אחד תרתי משמע.
זאב בילסקי: פה אחד תרתי משמע.
זאב בילסקי: אז זה פעם אחת.
זאב בילסקי: פעם שנייה זה הסמכויות של ראש הממשלה.
זאב בילסקי: אני בא מבית הספר המוניציפאלי ואני אומר לכם, אני כל פעם, כל יום שני מסתכל ככה, אני יושב לא רחוק מראש הממשלה, מסתכל עליו ואני אומר – באמת איך אפשר, איך אפשר כשאתה כל הזמן נלחץ ונסחט ונלחץ ונסחט, וכל הזמן אתה סופר ידיים והעוזרים שלך רצים ומתחננים לזה, וניתן לך פה.
זאב בילסקי: בשביל מה?
זאב בילסקי: ברשות המקומית נבחר אדם לחמש שנים ואף אחד לא יכול להפיל אותו.
זאב בילסקי: אחרי חמש שנים באים איתו חשבון, וזה עובד.
זאב בילסקי: פה, כל דקה באים איתו חשבון.
זאב בילסקי: אני אומר לכם, אני לא מאמין.
זאב בילסקי: אני בהתחלה, כשהייתי חדש פה, אמרו לי בילסקי, כל יום שני בארבע אתה חייב להיות בכנסת.
זאב בילסקי: אמרתי – מאה אחוז, אני איש צוות, אני אהיה.
זאב בילסקי: אבל דרך אגב למה?
זאב בילסקי: אמרו לי – אי אמון.
זאב בילסקי: אמרתי - מה זאת אומרת אי אמון?
זאב בילסקי: אמרו לי כל יום שני יש אי אמון בראש הממשלה.
זאב בילסקי: אז שאלתי, אבל שאלתי חבר, כי לא רציתי שזה ייוודע שאני לא מבין בעניינים, אז שאלתי בשקט, אמרתי לו תגיד לי אם במקרה, לא ראש הממשלה הזה, זה לא יכול להיות, אבל נניח, מאן דא הוא ראש ממשלה, מהשבוע שעבר שהגשנו אי אמון עד השבוע הזה הוא עשה שלושה דברים, כולם טובים.
זאב בילסקי: גם אז נצביע אי אמון?
זאב בילסקי: מסתכלים עלי אומרים לי בילסקי, מה הקשר בכלל?
זאב בילסקי: ואז הבנתי את שיטת הממשל שלנו.
זאב בילסקי: אתה לא מסוגל לנהל עסק כשכל הזמן מישהו יכול לסחוט אותך ולהפיל אותך.
זאב בילסקי: לכן בכל מקרה, ומה שלא יהיה, אנחנו צריכים להביא לכך, להתקרב לפחות לרשויות המקומיות.
זאב בילסקי: אם לא עשינו בחירות ישירות, שזה גם כן דבר טוב, אבל לפחות בנסיבות האלה, שראש הממשלה, ארבע שנים זה כבר לא חמש שנים, הורידו לו מהרשות המקומית שנה.
זאב בילסקי: ארבע שנים, שנה זה מערכת בחירות, לא יכול להיות שמדינה כמו שלנו, עם 63 שנים, כבר היו 32 ממשלות פה.
זאב בילסקי: ודבר אחרון זה לגבי הפריימריז.
זאב בילסקי: אני אומר לכם, נער הייתי, לא כל כך זקנתי, אבל גם לא ראיתי צדיקים רבים נעזבים וראיתי מפלגות פה שהפריימריז שונים אצלם.
זאב בילסקי: יותר נניח המפלגה שסגן שר החוץ ואורלי יושבים פה.
זאב בילסקי: אז זה לא בדיוק שיטה של פריימריז, יחד עם זה זה יותר קרוב למודל הבלגי, שם יש איזו שהיא ועדה.
זאב בילסקי: טוב, שם זה גם משהו ארצי, אבל בוא נאמר – לא ראיתי שהאיכות של האנשים היא פחותה יותר ממקומות שרוב הזמן האנשים מבלים בפריימריז.
זאב בילסקי: הרי אנחנו רואים את עצמנו.
זאב בילסקי: ביום שנבחרנו אדוני יושב הראש, כבר למחרת אנחנו בפריימריז.
יריב לוין: באותו לילה.
זאב בילסקי: באותו לילה, סליחה, אני חוזר בי, באותו לילה.
זאב בילסקי: ולכן זה לא נותן שום דבר לשיטת הממשל, זה לא נותן שום דבר למחויבות שלך לתפקיד שלך, גם בחקיקה וגם בפיקוח על הממשלה, כל מה שאתה מפקח זה על הקבוצות שיתמכו בך.
דניאל אילון: להיפך, זאביק, זה בא על חשבון הזמן שאתה יכול לתת לענייני המדינה.
זאב בילסקי: בוודאי, דני, אתה צודק במאה אחוז.
זאב בילסקי: ולכן, אני חושב שבהחלט כדאי לתת מחשבה לעניין הזה ובכל הפרמטרים שתבדקו, מפלגות אחרות מייצרות לפה ומביאות לפה אנשים מספיק איכותיים והם מקדישים את כל זמנם אך ורק לעבודתם בכנסת.
יריב לוין: אדוני, סגן השר, אחרי כל הדברים המרתקים והמעניינים האלה, כמה מילות סיכום, בבקשה.
דניאל אילון: תראה, קודם כל שוב אני רוצה להודות לך, חבר הכנסת לוין, יושב ראש הוועדה.
דניאל אילון: כמובן לכל המכובדים שהגיעו, בעיקר כמובן לאנשי האקדמיה שעסקו בזה הרבה, ד"ר אריק כרמון, פרופסור שטרית, פרופסור פרידמן וכולם כאן.
דניאל אילון: תראו, זה ברור לכולם שאין שיטה מושלמת, אבל יש אמירה שאומרת שהאויב של הטוב הוא המושלם.
דניאל אילון: זאת אומרת אם אנחנו נחפש שיטה מושלמת, וכל היום אנחנו נדון וכל היום אנחנו נחשוב ונמצא פגמים, לא נגיע לשום דבר.
דניאל אילון: ואני דווקא שמחתי מאד על הדברים שאמרה חברת הכנסת עינת וילף.
דניאל אילון: יש לי הרבה ויכוחים עקרוניים איתה, אבל אני לא חושב שאנחנו צריכים להיות מרוצים מהשיטה הקיימת ואני לא חושב שצריכים לטפוח לעצמנו על השכם ולהגיד – בגלל שאנחנו הצלחנו, והצלחנו רבותי.
דניאל אילון: כמדינה אנחנו הצלחנו בצורה פנומנאלית.
דניאל אילון: למרות כל הבעיות האובייקטיביות שיש כאן, אני חושב שאנחנו הקמנו כאן באמת מפעל לתפארת, גם מבחינה של הצלחות אובייקטיביות, כלכליות, מדעיות, אקדמאיות, וגם ולא פחות חשוב, גם מבחינת ערכיות ומוסריות.
דניאל אילון: עוד פעם, לא הכל מושלם, אבל אני אומר שמה שהגענו אליו היום זה לא היה בזכות השיטה, זה היה למרות השיטה.
דניאל אילון: ואני חושב שאנחנו יכולים היינו להגיע להישגים יותר גדולים.
דניאל אילון: ואני חושב שמה שאמרה חברת הכנסת אורלי זה מאד חשוב.
דניאל אילון: יש לנו כמה דוגמאות אקטואליות, אסון הכרמל.
דניאל אילון: אסון הכרמל זו בעיה של הזנחה מתמשכת, גם בדרגים הפקידותיים מצד אחד, וגם בגלל שיטה פוליטית קלוקלת, שבה הקצאת המשאבים הולכת בקדימות לנושאים פוליטיים סקטוריאליים קטנים, ולא לנושאים לאומיים, כמו למשל מערך הכבאות.
דניאל אילון: הדוגמא שנתתי קודם מהשבוע האחרון, רכבת ישראל.
דניאל אילון: אז אמרנו, זה שהתחלפו נדמה לי ב-20 שנה האחרונות 11 שרי תחבורה, כשהקבוע הוא יושב ראש ועד העובדים, לא פלא שהיא מרגישה שהיא בעלת הרכבת.
דניאל אילון: אז דברים כאלה, שפשוט מסברים את האוזן, אבל הם גם בולטים ומחייבים שינוי.
דניאל אילון: אני רציתי להציג כאן, קודם כל דבר נוסף לגבי העלאת אחוז החסימה.
דניאל אילון: אני לא חושב שזה ייפגע בייצוגיות, מכיוון שיהיו התאמות טבעיות שייעשו וזה לא יהיה נורא אם יתחברו מפלגות שונות על בסיס אידיאולוגי, או על בסיס ערכי, ויהיה פחות פיצול בכנסת.
דניאל אילון: כשמדברים על ארצות הברית למשל, אז שוב, יש הרבה הרבה חסרונות בשיטה האמריקאית, אבל אני אומר לא סתם הם הגיעו לאן שהם הגיעו מבחינת כל ההצלחות שלהם.
דניאל אילון: ההצלחות הכלכליות, ההצלחות הפוליטיות, וכל דבר אחר.
דניאל אילון: בארצות הברית יש רק שתי מפלגות.
דניאל אילון: אז תגידו – איפה הייצוגיות?
דניאל אילון: ארצות הברית היא מדינה פי 50 בגודלה מישראל.
דניאל אילון: ובכן, הייצוגיות נמצאת בתוך המפלגה.
דניאל אילון: כל מפלגה - אם זה הרפובליקנית או הדמוקרטית - היא אוהל גדול שבו הויכוחים הפנימיים, שלפעמים הם נוקבים – מתקיימים בתוך הפורום הפנים מפלגתי.
דניאל אילון: אנחנו רואים את זה היום כאשר המפלגה הרפובליקנית רצה לפריימריז, זה קורה גם אצל הדמוקרטים.
דניאל אילון: ככה שאני לא חושב שתהיה איזו שהיא פגיעה בייצוגיות, מהעלאת אחוז חסימה.
דניאל אילון: דבר אחרון, או שני דברים אחרונים שהייתי רוצה להגיד.
דניאל אילון: יש לנו יכולת להשוות, ודיבר על זה חבר הכנסת בילסקי.
דניאל אילון: אנחנו יכולים להשוות בין השיטה הממלכתית לאומית, לבין השיטה המוניציפאלית.
דניאל אילון: עוד פעם, לא בדקתי את העניין הזה, אבל בהחלט ראוי לראות האם החלטות שמתקבלות ברמה המוניציפאלית - מיושמות בצורה יותר טובה מאשר ברמה הלאומית, ועוד כל מיני אספקטים אחרים.
דניאל אילון: יש לנו כאן מקום להשוואה, ואולי הייתי קורה לפרופסורים המכובדים לנסות לעשות איזה שהוא מחקר השוואתי, אני חושב שזה יהיה רלבנטי.
אריק כרמון: נעשה מחקר ואני אשמח לתת לך.
אריק כרמון: בערים האלה, ברובן הן בגירעון תקציבי, עם בעיות קשות, עם פיצול במועצה ועם הרבה תחלואים.
דניאל אילון: אוקי, בסדר.
דניאל אילון: זה חשוב.
דניאל אילון: השאלה פה אריק, אם זה לא פועל מההסתמכות שלהם הגדולה על משרדי פנים.
דניאל אילון: אבל אתה צודק, צריך לבחון את העניין הזה.
דניאל פרידמן: חוץ מזה, השאלה היא בהשוואה למה שהיה קודם.
דניאל פרידמן: כולם מסכימים שהבחירה הישירה זה שיפור, אף אחד לא אומר שזה אידיאלי ---
דניאל אילון: שיפור?
דניאל אילון: חס וחלילה, לא כולם.
דניאל פרידמן: לא כולם.
דניאל פרידמן: הרוב מסכימים ---
דניאל אילון: הרוב הפיל אותה.
דניאל פרידמן: רוב העיריות, מוסכם שהמצב שם יותר טוב ממה שהיה בתקופת קלנטריזם.
דניאל פרידמן: אני מקווה שזה מוסכם.
דניאל פרידמן: נכון, אז היו צרות, היו הרבה עיריות אז במשברים, גם היום יש עיריות במשברים.
דניאל פרידמן: זה לא תרופת פלא, אבל זה שיפור.
מארק בסין: אם מותר לי בעניין הזה, גם מתוך השלטון המקומי, אני מאד מסכים עם חבר הכנסת זאב בילסקי.
מארק בסין: השיטה המוניציפאלית מבטיחה יציבות בצורה חד משמעית.
מארק בסין: לא ניתן להפיל את השלטון למשך 5 שנים בראשותו של ראש ראשות.
מארק בסין: היא לאו דווקא מבטיחה יעילות ביצועית.
מארק בסין: כלומר, בנושא של יעילות ביצועית קיימת גם בעיה בשלטון מקומי, והיא מחריפה בתקופה האחרונה, כאשר לוקחים יותר את הכוח מהנבחרים ומעבירים אותו לפקידים, ודוגמאות לכך קיימות גם ברמה הממלכתית.
אריק כרמון: אפשר הערה קצרה?
יריב לוין: אנחנו פשוט מוכרחים לפנות את החדר.
דניאל אילון: אולי נקודה אחרונה, אחרונה בהחלט, והיא אני חושב הנקודה אולי הרלבנטית והמעשית ביותר.
דניאל אילון: אני חושב שכל הנושא הזה של בחינת שינוי שיטה, לא צריך להיות רק על ידי חברי הכנסת, אלא על ידי כל העם כולו.
דניאל אילון: ומה שאני הייתי קורא לעשות, ואני חושב שזה הדבר שאולי יכול להניח או להפיס את דעתם של אלה שחוששים מהדברים הבלתי צפויות, זה לעשות סימולציות.
דניאל אילון: סימולציות בבדלי מספרים גדולים.
דניאל אילון: כלומר, אני בטוח שיימצאו מספיק מתנדבים בקרב הציבור הישראלי.
דניאל אילון: כשאני מדבר על מספרים, אני מדבר אפילו על מספרים של עשרות אלפים, כאשר בתוך אותה קבוצה של מתנדבים, שכמובן תהיה מייצגת את כל הציבור, ניתן יהיה לעשות סימולציות של בחירות שונות ומה יהיו התוצאות מכל שיטת בחירה.
דניאל אילון: ואז אני חושב, על הבסיס הזה, יהיו לנו נתונים אמפיריים, אמיתיים, שעליהם נוכל לבחון מה השינויים המתאימים ביותר.
יריב לוין: אני רוצה להודות לסגן שר החוץ, דני אילון
יריב לוין: על היוזמה, לפרופסור פרידמן, פרופסור שטרית, ד"ר כרמון וד"ר אברמי.
יריב לוין: כמובן לחברי הכנסת שהביעו את עמדתם, לצוות של הוועדה, לאתי,למור, לעאליה ולשמעון הדובר ולהעיר אולי כהערת סיכום דבר אחד.
יריב לוין: נדמה לי שהנושא היה כהונת חברי ממשלה כחברי כנסת, האם נכון לשנות את המצב הקיים וכיצד, והוא היה רק חלק קטן מכלל הדיון שהתקיים כאן.
יריב לוין: ונדמה לי שהמסקנה מהזה היא שהפתרון לא מצוי בתיקון נקודתי בעניין אחד, אלא העניין הוא עניין מורכב.
יריב לוין: הוא משיק להרבה מאד נושאים מסביב והוא מחייב שורה שלמה של צעדים זהירים, שאולי התועלת המצרפית של כולם לא תביא אותנו למקום אידיאלי, אלא תשפר את הדברים.
יריב לוין: ואני חושב שהאתגר שעומד בפנינו במובן הזה, הוא באמת אתגר גדול מאד.
הצעות חוק: הצעת חוק לתיקון פקודת בתי הסוהר (תנאי כליאה הולמים), התשס"ט-2009 (פ/684/18) 2.
הצעות חוק: הצעת חוק לתיקון פקודת בתי הסוהר (מס' 43) (תנאי מאסר), התשע"ב-2012 (מ/650)
יריב לוין: הנושא הראשון על סדר-היום הוא בקשת יושב-ראש ועדת הפנים והגנת הסביבה למיזוג הצעות חוק: הצעת חוק לתיקון פקודת בתי הסוהר (תנאי כליאה הולמים), התשס"ט-2009 (פ/684/18), והצעת חוק לתיקון פקודת בתי הסוהר (מס' 43) (תנאי מאסר), התשע"ב-2012 (מ/650).
יריב לוין: ועדת הפנים החליטה לבקש את מיזוג שתי ההצעות האלה, שמטבע הדברים עוסקות באותה סוגיה ובאותו נושא, ואני מציע לאשר את הבקשה הזאת.
יריב לוין: בעד – 1, אין מתנגדים, אין נמנעים.
דב חנין: אני לא מצביע.
יריב לוין: לא, אתה לא יכול להצביע.
יריב לוין: בקשת יושב-ראש ועדת הפנים והגנת הסביבה למיזוג הצעות חוק: 1.
יריב לוין: הצעת חוק קביעת הזמן (תיקון – מועד סיום שעון קיץ), התשע"א-2010 (פ/2775/18), של חברת הכנסת רונית תירוש; 2.
יריב לוין: הצעת חוק קביעת הזמן (תיקון – הארכת שעון הקיץ), התשע"א-2011 (פ/2836/18), של חברי הכנסת: דליה איציק, זבולון אורלב, ציפי חוטובלי, יוחנן פלסנר וקבוצת חברי הכנסת; 3.
יריב לוין: הצעת חוק קביעת הזמן (תיקון מס' 2), התשע"א-2011 (מ/602), מטעם הממשלה
יריב לוין: הסעיף השני הוא בקשת יושב-ראש ועדת הפנים והגנת הסביבה למיזוג הצעות חוק: הצעת חוק קביעת הזמן (תיקון – מועד סיום שעון קיץ), התשע"א-2010 (פ/2775/18), של חברת הכנסת רונית תירוש; הצעת חוק קביעת הזמן (תיקון – הארכת שעון הקיץ), התשע"א-2011 (פ/2836/18), של חברי הכנסת: דליה איציק, זבולון אורלב, ציפי חוטובלי, יוחנן פלסנר וקבוצת חברי הכנסת; והצעת חוק קביעת הזמן (תיקון מס' 2), התשע"א-2011 (מ/602), מטעם הממשלה.
יריב לוין: מבקש יושב-ראש ועדת הפנים לאשר את מיזוגן של הצעות החוק האמורות כדי להכין אותן כמקשה אחת לקריאה השנייה והשלישית.
יריב לוין: כולן עוסקות באותו נושא, נדמה לי שמן הדין להיעתר לבקשתו, וכך יהיה נכון לעשות.
יריב לוין: הצבעה.
יריב לוין: נמנעים – אין בקשת יושב-ראש ועדת הפנים והגנת הסביבה למיזוג הצעת חוק קביעת הזמן (תיקון – מועד סיום שעון קיץ), התשע"א-2010; הצעת חוק קביעת הזמן (תיקון – הארכת שעון הקיץ), התשע"א-2011; והצעת חוק קביעת הזמן (תיקון מס' 2), התשע"א-2011, מטעם הממשלה, נתקבלה.
יריב לוין: 1 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.
יריב לוין: הנושא השלישי – חילופי אישים בוועדה המשותפת של ועדת הפנים והגנת הסביבה וועדת הכלכלה לדיון בהצעת חוק התכנון והבניה, התשע"א-2010 (מ/499).
יריב לוין: קיבלתי את בקשתו של חבר הכנסת נחמן שי, ממלא-מקום יושב-ראש סיעת קדימה, אשר מבקש לבצע חילוף בוועדה המשותפת באופן שחבר הכנסת נחמן שי יכהן כחבר קבוע בוועדה במקומו של חבר הכנסת רוברט טיבייב, וזאת כנציג של סיעת קדימה מטעם ועדת הכלכלה.
יריב לוין: אני סבור שיהיה נכון להיעתר לבקשה הזו שנעשית בתוך מסגרת סיעת קדימה.
יריב לוין: גם הבקשה הזאת אושרה.
יריב לוין: הצעת חוק המחשבים (תיקון – הגדרת מחשב), התשע"ב-2011, הצעת חברת הכנסת רוחמה אברהם-בלילא (פ/3663/18)
יריב לוין: הנושא הבא: קביעת ועדות לדיון בהצעות חוק ובהצעות לסדר-היום.
יריב לוין: ההצעה הראשונה, הצעת חוק המחשבים (תיקון – הגדרת מחשב), התשע"ב-2011, הצעת חברת הכנסת רוחמה אברהם-בלילא (פ/3663/18).
יריב לוין: ההמלצה של הלשכה המשפטית היתה להעביר לוועדת החוקה, חוק ומשפט.
יריב לוין: יושבת-ראש ועדת המדע והטכנולוגיה, חברת הכנסת תירוש, ביקשה להעביר את ההצעה אליה.
יריב לוין: באתי בדברים וניסיתי להגיע לאיזשהו הסדר עם יושב-ראש ועדת החוקה, אבל בסופו של דבר הוא פנה אלי במכתב והדגיש בפניי את הצורך להעביר את הנושא לוועדה שלו בגלל ההיבטים השונים שקיימים בחוק הזה ונוגעים לתחום סמכותו.
יריב לוין: חברת הכנסת אברהם-בלילא מעדיפה להעביר את זה גם היא לוועדת המדע, אבל נדמה לי שבנסיבות האלה ונוכח המלצת הלשכה המשפטית, אין אלא להעביר את הצעת החוק לוועדת החוקה, חוק ומשפט, וכך אני מציע.
יריב לוין: הצעה לסדר-היום בנושא: "הקריטריונים החדשים לדיור בר השגה של משרד השיכון", הצעת חברי הכנסת: נחמן שי, אמנון כהן, אבישי ברוורמן ומירי רגב
יריב לוין: הצעה לסדר-היום בנושא: "הקריטריונים החדשים לדיור בר השגה של משרד השיכון", הצעת חברי הכנסת: נחמן שי, אמנון כהן, אבישי ברוורמן ומירי רגב.
יריב לוין: נשמעו הצעות להעביר לוועדת הפנים והגנת הסביבה או לוועדת הכלכלה או לוועדה הכספים.
יריב לוין: אני מציע שההצעה לסדר-היום הזאת תעבור לוועדה המשותפת לוועדת הפנים והגנת הסביבה ולוועדת הכלכלה, שדנה בנושא חוק התכנון והבנייה.
יריב לוין: אני מבין גם, חבר הכנסת חנין, שהנושא של דיור בר השגה משתלב שם בתוך התהליך הזה ממילא, וכך אנחנו גם נייצר העברה לשתי הוועדות הרלוונטיות בגוף משותף, אני חושב שזה יהיה הנכון ביותר.
יריב לוין: הצעה לסדר-היום בנושא: "המחסור החמור בעובדים סיעודיים בעידן המסתננים", הצעת חבר הכנסת ישראל אייכלר
יריב לוין: ההצעה השלישית היא הצעה לסדר-היום של חבר הכנסת ישראל אייכלר, בנושא: "המחסור החמור בעובדים סיעודיים בעידן המסתננים".
יריב לוין: היתה הצעה להעביר את ההצעה לוועדה לבחינת בעיית העובדים הזרים, לוועדת העבודה הרווחה והבריאות או לוועדת הפנים והגנת הסביבה.
יריב לוין: מוועדת הפנים והגנת הסביבה ביקשו שהנושא יעבור אליהם, וכך גם הוועדה לבחינת בעיות העובדים הזרים.
יריב לוין: דחיתי את הדיון בנושא הזה כמה פעמים על מנת לאפשר לראשי הוועדות להגיע ביניהם לאיזושהי הידברות.
יריב לוין: אני מבין שהעניין לא צלח.
יריב לוין: המציע, חבר הכנסת אייכלר, מבקש שהנושא יעבור לוועדת הפנים והגנת הסביבה, ולכן אני חושב שבמצב הזה נעביר את זה לשם, למרות שאני מוכרח לומר שהיה דיון בסוגיה אחרת ובהצעה אחרת של חבר הכנסת אייכלר שהעברתי, ושם הצלחתי להגיע להסכמה, להעביר את זה לוועדה לבחינת מעמדם של העובדים הזרים.
יריב לוין: לפחות על-פי המסקנות שהונחו על שולחנה של המליאה נדמה לי שנעשתה שם מלאכה טובה ויסודית, אבל אם כך מבקש המציע אני לא רואה מקום שאכפה עליו העברה למקום אחר, כאשר הנושא הוא בסמכותן באופן טבעי של שתי הוועדות.
דב חנין: הוועדה שעוסקת בעובדים זרים היא הוועדה המיוחדת שמתעסקת בנושאים האלה.
דב חנין: היא קיימה דיונים לגבי מחסור בעובדים בתחומים שונים, בין היתר הוועדה קיימה דיון – חבר הכנסת הורוביץ ניהל אותו לדעתי בצורה מאוד יפה – בנושא של מחסור בעובדי בניין.
דב חנין: אני אומר: נראה לי לא לעניין.
דב חנין: ועדת הפנים עמוסה לחלוטין.
יריב לוין: חבר הכנסת חנין, יש לי הצעה, אולי אתה תצליח במקום שבו אני נכשלתי.
יריב לוין: בוא תיקח על עצמך לתווך ביניהם.
יריב לוין: לו היה חבר הכנסת אייכלר אומר לי: אני מבקש להעביר את זה לוועדה לבחינת בעיית העובדים הזרים, הייתי מעביר לשם, אבל הוא ביקש בקשה אחרת.
דב חנין: מאה אחוז, אני אנסה.
יריב לוין: אני לא רוצה לכפות עליו, אם כי להערכתי, גם נוכח העומס – בוודאי בוועדת הפנים שעוסקת בנושא התכנון והבנייה – אני חושב שכדאי לו דווקא שהעניין ילך לשם.
יריב לוין: לא עלה בידי כל כך לשכנע.
יריב לוין: לא נקיים על כך הצבעה עכשיו, נדחה את ההצבעה בנושא הזה, אבל מצד שני אני גם מחזיק את הנושא הזה מראשית ינואר, ותיכף אביא למצב שכתוצאה מכך יימנע הדיון.
דוד: בואו נשיר את "התקווה", הכול יהיה בסדר...
יריב לוין: אומרת לי אתי שהנושא עוד אפילו מאמצע דצמבר, ותיכף נגיע למצב שיימנע ממנו הדיון.
דב חנין: המחסור ייפתר...
יריב לוין: לא, המחסור לא ייפתר אבל אנחנו נצא לפגרה, יימנע ממנו הדיון, ואני לא רוצה להגיע למצב הזה.
יריב לוין: אני מפקיד בידיך את העניין הזה.
דב חנין: אני אנסה לדבר איתו עוד היום, ואם אני לא מגיע איתו להסכמה, אני אודיע לך.
יריב לוין: אם כך, הנושא הזה כרגע נדחה.
יריב לוין: סדרי הדיון בהצעת חוק התכנון והבנייה, התש"ע-2010, הנדונה בוועדה המשותפת לוועדת הפנים והגנת הסביבה ולוועדת הכלכלה, ובקשת הממשלה להקדמת הדיון בהצעת החוק לפני הקריאה השנייה והשלישית
יריב לוין: מכאן אנחנו עוברים לתוספות על סדר-היום.
יריב לוין: הנושא הראשון בתוספת: סדרי הדיון בהצעת חוק התכנון והבנייה, התש"ע-2010, הנדונה בוועדה המשותפת לוועדת הפנים והגנת הסביבה ולוועדת הכלכלה, ובקשת הממשלה להקדמת הדיון בהצעת החוק לפני הקריאה השנייה והשלישית.
יריב לוין: בעקבות הליך הידברות שנעשה על דעתם גם של ראש הממשלה וגם של יושב-ראש הכנסת, בעיקרו אני מבין התנהל בין חבר הכנסת דב חנין לבין יושב-ראש הקואליציה, חבר הכנסת אלקין - - -
דב חנין: ויושב-ראש ועדת הפנים.
יריב לוין: וכמובן יושב-ראש ועדת הפנים, חבר הכנסת אמנון כהן, שעומד בראש הוועדה המשותפת, אני מבין שעלה בידיכם להגיע להסדר שיבטיח גם דיון מקיף וענייני בוועדה וגם קצת פחות לילות מיותרים ללא שינה, של נאומי סרק במליאה.
דוד: מצוין.
דוד: האם גם על-ידי כך קצת פתחו את הפתח שאפשר להתעסק עם חוקים אחרים?
יריב לוין: כן, זה גם פתר את הבעיה, להשלים הרבה מאוד חוקים שהם תקועים.
דוד: אצל הנסחית.
יריב לוין: מכיוון שהמערכת המקצועית כאן בכנסת עסוקה כולה בהתמודדות עם החוק המורכב הזה והארוך, אני חושב שהפתרון הזה הוא באמת ענייני ולטובת כולם, ואני מברך אתכם על העובדה שעלה בידיכם להגיע להסדר הזה.
יריב לוין: אנא, חבר הכנסת חנין, תאמר לנו מהו ההסדר.
דב חנין: אני רוצה להציג את ההסדר, ואני אקריא אותו גם למען הפרוטוקול.
דב חנין: ההסדר הזה הוא בעצם סוג של הסכמה בין סיעות הבית בעניין סיום הדיון בחוק התכנון והבנייה.
דב חנין: הוא כולל שלושה חלקים.
ארבל אסטרחן: אישור לפי סדרי דיון מיוחדים.
דב חנין: אני רוצה לשאול אותך בעניין הזה, יש לי קצת ספקות לגבי הדרך הפרוצדורלית אבל אני אשמע את דעתך המשפטית.
דב חנין: בכל מקרה, קיימת הסכמה מהותית בין סיעות הבית לגבי סיום הדיון בחוק התכנון והבנייה, וההסכמה הזאת כוללת שלושה מרכיבים.
ארבל אסטרחן: כן, ראיתי אותה.
דב חנין: המרכיב הראשון עוסק בדיון בהסתייגויות ובהצבעות בוועדה.
דב חנין: החלק הראשון שלו אומר שהמועד האחרון – אני מקריא את כל הדברים כדי שההסכמה הפורמלית תהיה על השולחן והיא תיאמר באופן פורמלי במסגרת של הכנסת – המועד האחרון להגשת ההסתייגויות לחוק יהיה יום ראשון, ה-11 במרס, בשעה 14:00 בצהרים.
דב חנין: ההסתייגויות תוכלנה להיות מועברות בדואר אלקטרוני למזכירות הוועדה, ואולם עותק מודפס הכולל חתימות מקוריות של המסתייגים יוגש גם הוא.
יריב לוין: יוגש עד מתי?
דב חנין: המטרה היא אכן לאפשר לאנשים לעבוד עד יום ראשון.
יריב לוין: אז יוגש תוך כמה ימים אחר כך.
דב חנין: לא, יוגש לפני ההצבעות, הכוונה.
דוד: יש שם פרק חדש, שהוא עניין חדש.
יריב לוין: כמה זמן לפני ההצבעות יהיה צריך להניח את זה?
יריב לוין: תקבע זמן.
יריב לוין: שבוע לפני ההצבעות.
דב חנין: ההצבעות מתחילות למחרת, זו הבעיה, אבל ברור שצריך להיות עותק מודפס שכולל את החתימות המקוריות.
דב חנין: דיון בהסתייגויות וההצבעות בוועדה יתחילו ביום ב', 12 במרס 2012, בשעה 09:00 בבוקר, והדיון וההצבעות האלה יימשכו עד השעה 18:00 אחר הצהרים, לפני הצבעות האי-אמון.
דב חנין: הדיון יימשך ביום ג', 13 במרס 2012.
יריב לוין: זה כמובן בכפוף להיתר שיינתן מאת יושב-ראש הכנסת לקיום המשך הדיון במקביל למליאה כי זה לא בסמכותנו.
דב חנין: הדיון יימשך ביום ג', 13 במרס 2012, בשעה 09:00 בבוקר והוא יימשך עד השעה 24:00 בלילה.
ארבל אסטרחן: זה גם אישורים בכנסת.
דוד: אני נוסע באותו יום לחוץ-לארץ.
דב חנין: הדיון יימשך ביום ג', 13 במרס, בשעה 09:00 בבוקר ויימשך עד השעה 24:00.
דב חנין: ביום ד', 14 במרס 2012, הדיון יתחיל בשעה 08:30 בבוקר ויימשך עד 12:30, ומייד בסיום ההצבעה במליאה על הצעות החוק בקריאה הטרומית, יתחדשו הדיון וההצבעות ויימשכו עד סיום הדיון וההצבעות על כל ההסתייגויות וסעיפי החוק.
דב חנין: כלומר, ביום רביעי יהיה לנו "לילה לבן" שיימשך אולי לתוך יום חמישי, אולי לא.
יריב לוין: בוועדה.
דב חנין: בוועדה, הכול אנחנו מדברים על הוועדה.
דב חנין: הסיכום הזה נעשה על בסיס ההנחה שאכן יושב-ראש הכנסת יאשר לנו את העבודה במקביל, ומרוח הדברים, וכמובן בלי שאני יכול להתחייב בשם היושב-ראש, ההבנה שלנו היא שהדברים אכן יאושרו.
יריב לוין: רק תפנו אליו באמת, שהדבר הזה יהיה מסודר מולו.
דב חנין: מייד בסיום הדיון הזה.
דב חנין: הסכמה נוספת היתה לגבי צורת ההצבעות בוועדה.
דב חנין: הצבעות יתקיימו עם סיום הדיונים בהסתייגויות לנושאים השונים, בהתאם לחלקי החוק.
דב חנין: על אף האמור, ההצבעות בחלקים ב', ג', ד' ו-ו' לחוק – שהם החלקים שעוסקים במוסדות תכנון, תוכניות, הליכי תוכניות ופיצויים והיטלי השבחה – יתקיימו לאחר הדיון בהסתייגויות, לפי פרקים.
דב חנין: זאת אומרת, בחלקים האלה מסיימים את הפרק, מצביעים על ההסתייגויות הנוגעות לאותו פרק.
דב חנין: החלק השני של הסיכום עוסק בדיון במליאה.
דב חנין: הדיון במליאה יתחיל ביום ב' הראשון שלאחר סיום פגרת הפסח, מייד לאחר הצבעות האי-אמון, ויימשך עד השעה 24:00 בלילה.
דב חנין: למחרת, יתקיים הדיון במליאה בין השעות 09:00 בבוקר עד 24:00.
דב חנין: ביום ד' יהיה דובר אחרון של האופוזיציה ותשובות של יושב-ראש הוועדה והממשלה, לאחר מכן תתקיימנה הצבעות, ובחלוקת זמן הדיון תינתן שעה לחברי כנסת מטעם הקואליציה.
ארבל אסטרחן: שעה אחת בלבד בכל הדיון?
דב חנין: בכל הדיון.
דוד: יותר מדי.
דוד: הם יכולים להסתפק ב-45 דקות.
ארבל אסטרחן: בלי קשר להסתייגויות.
דב חנין: זה הסיכום.
דב חנין: הסתייגויות, אנחנו מדברים פה על סדרי גודל של מאות רבות של הסתייגויות.
ארבל אסטרחן: גם של הקואליציה.
דב חנין: אנחנו לא יודעים להגיד.
דב חנין: אני לא יודע להגיד כמה הסתייגויות של קואליציה.
ארבל אסטרחן: לכל חברי הכנסת מהקואליציה רק שעה?
דוד: לא, זה לא בעניין של ההסתייגויות.
דב חנין: זה בעניין ההנמקות במליאה.
דוד: לא.
דוד: אם יגישו 100 הסתייגויות של חברי קואליציה - -
ארבל אסטרחן: זה מה שאנחנו עושים פה – סדרי דיון מיוחדים.
דוד: - - אתה רוצה להגיד שאני יכול לדבר עליהן רק שעה?
ארבל אסטרחן: כל חברי הקואליציה, כולם ביחד שעה.
דוד: כל חברי הקואליציה שעה?
דב חנין: כל חברי הקואליציה שעה.
דוד: הבנתי.
דוד: יש משמעת קואליציונית בטח לא להגיש הסתייגויות.
דב חנין: לא, אתם יכולים להגיש הסתייגויות כמה שאתם רוצים, ותהיה עליהן הצבעה.
יריב לוין: דב אפילו יכול לסייע לכם בניסוח אם אתם רוצים.
דב חנין: אני מאוד אשמח.
דב חנין: יש לי כמה הסתייגויות, שהאמת היא שהן ממש מתאימות לקואליציה.
דב חנין: דוד, אם אני אתן לך אותן אתה תשתכנע שהן צודקות.
דוד: אתה גם תיתן לי זמן?
דוד: מהזמן שלך.
דב חנין: אם אתה מעביר אותן, אני נותן לך זמן.
דב חנין: נקודה אחרונה אומרת שההסכמות הללו תובאנה בפני ועדת הכנסת, וכדי לאפשר את תחילת הדיון במליאה מייד עם החזרה מהפגרה, תחליט ועדת הכנסת על פטור מחובת הנחה.
יריב לוין: יש לנו כבר בקשה של הממשלה בעניין הזה.
דב חנין: ולאחר שאנחנו רושמים את ההסכמות בפנינו, אני מבקש גם בשם האופוזיציה, שאנחנו נסכים לפטור מחובת הנחה הזה.
דב חנין: גברתי היועצת המשפטית, אני רוצה לשאול אותך שאלה.
דב חנין: אני לא אוהב את המכשיר של סדרי דיון מיוחדים.
דב חנין: אני חושב שמספיק – מכיוון שיש לנו פה הסכמה של סיעות הבית - שהיא תירשם בפרוטוקול, היא נרשמת בצורה רשמית, אנחנו אמורים לפעול לפי הסכמות שיש בינינו אם אנחנו מכבדים את עצמנו, והשאלה האם אנחנו חייבים - - -