GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יריב לוין: הגענו לתוצאות שהן רחוקות מה-100%, אבל הן הרבה יותר טובות ממה שהיה לנו עד עכשיו ומה שחשוב, שגם עשינו את זה באמת בהסכמה ובצורה ששומרת פה על כללי משחק שהם בסך הכל סבירים.
יריב לוין: אני מעמיד את זה להצבעה ומאשר את זה פה אחד, את פרק החקיקה.
יריב לוין: אנחנו ניפגש כאן בתחילת הדיונים על פרק הוועדות.
יריב לוין: יש קצת חופש עכשיו מהעניין הזה, עד שעורכת דין אסטרחן תסיים עם העניין, תניח אותו ותתפנה לפרק הוועדות וזה הפרק האחרון שנשאר.
יריב לוין: הקוד האתי, אני מודה שבעוונותיי, אחרי ששלוש פעמים קבעתי פגישות עם חבר הכנסת אלקין ועם סהר, כדי לנסות להביא את כולם לאיזה שהוא מכנה משותף והן בוטלו שלא באשמתי, את הפגישה הרביעית אני נאלצתי להזיז, אבל אני מניח שאנחנו נשב בעוד שבוע-שבועיים, כשיש למעשה שתי אפשרויות; או שננסה להגיע למכנה משותף ולגמור את כל העניין כמכלול, או שלפחות נסכים על חלק מהדברים ואותם לפחות ננסה לגמור.
יריב לוין: עכשיו שהתפניתי גם מהעניין הזה, אני מקווה שנצליח לשבת על זה ובאמת ל...
יריב לוין: רק הפערים הם עצומים, יש פערים בתפיסות עולם ברמה של עצם הצורך בעניין בכלל, שלא לדבר על פרקים שלמים שהם שם במחלוקת.
יריב לוין: ננסה להגיע שם לאיזה שהוא הסדר, לפחות על החלק שלגביו אנשים יכולים להסכים.
יריב לוין: אני פותח את הישיבה כשעל סדר יומנו שני נושאים.
יריב לוין: הנושא הראשון, בקשת יושב ראש ועדת העבודה והרווחה והבריאות להעברת הצעת חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום התכנית הכלכלית לשנים 2009 ו-2010) (תיקון מס' 8), התשע"א-2011 (מ/588), מוועדת הכספים לדיון בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
יריב לוין: לאחר דין ודברים בין יושב ראש ועדת הכספים ויושב ראש ועדת העבודה והרווחה, התבשרתי שישנה הסכמה של יושב ראש ועדת הכספים להעביר את הנושא הזה לוועדת העבודה והרווחה.
יריב לוין: מחמת העובדה שהוועדה כבר עסקה בנושא הזה קודם לכן ונימוקים נוספים, כפי שיציין אותם יושב ראש ועדת הכספים, בבקשה.
משה גפני: הצעת החוק הזאת היתה גם בדיונים בוועדת הכספים וגם בוועדת העבודה והרווחה.
משה גפני: אני הוצאתי לך מכתב, אדוני יושב ראש הוועדה, עם חוות דעת של היועצת המשפטית לגבי הנושא של גיל פרישה לנשים.
משה גפני: אני סבור, בהתאם להסכם הקואליציוני, ואני חייב לומר את זה, מכיוון שעל פי ההסכם הקואליציוני, חיסכון לטווח ארוך אמור לעבור את ועדת העבודה והרווחה ואני מסכים שאכן הצעת החוק הזו, בהתאם להסכם הקואליציוני, על אף שהיא גם נדונה בוועדת הכספים, היא צריכה לעבור לוועדת העבודה והרווחה.
משה גפני: אני נוהג לכבד הסכמים שאני חותם עליהם, לא תמיד הצד השני עושה את זה.
משה גפני: אבל אני ביקשתי, במכתב אליך, במקביל, הצעת חוק שהיא קשורה להעלאת גיל פרישה לנשים, שזה לא קשור להסכם הקואליציוני, שזה לא חיסכון ארוך טווח אלא זה גיל הפרישה, שעל פי החוק זה צריך להיות מאושר בוועדת הכספים, אני ביקשתי להעביר את זה במקביל, מוועדת העבודה והרווחה לוועדת הכספים.
משה גפני: לאחר שיחה שהיתה לי עם חבר הכנסת חיים כץ, שאתה גם שמעת אותה, יש הסכמה.
משה גפני: היות והתהליך פה הוא דחוף, היות וצריך עד סוף חודש יולי לגמור את העניין הזה, אז אני הסכמתי להעביר את זה מיד, ואני סומך על חבר הכנסת חיים כץ שאומר שבמהלך שבוע הבא אנחנו נסכם את העניין הזה.
משה גפני: אני מודה לך, אדוני היושב ראש, שלא הבאת את זה אלא רק לאחר שהיתה הסכמה.
משה גפני: היית יכול, על פי התקנון, להביא את זה גם בלי הסכמה.
יריב לוין: אני יכול ולא רוצה לעשות את זה.
משה גפני: ולכן אני בעד להעביר את זה.
יריב לוין: וכמובן גם ברשותכם, אם יהיה צריך, לסגור את הקצוות גם בהמשך.
יריב לוין: אז תודה רבה.
יריב לוין: נוכח הודעת יושב ראש ועדת הכספים, מי בעד לאשר את בקשתו של יושב ראש ועדת העבודה, הרווחה והבריאות?
יריב לוין: הצבעה בעד – 2 נגד – 0 נמנעים – 0 הבקשה אושרה בקשת יו"ר ועדת הכספים למיזוג הצעות החוק הבאות: א.
יריב לוין: הצעת חוק לביטול תשלום חלקי של דמי הבראה בשירות הציבורי בשנת 2010 (הוראת שעה), התשע"א-2011 (מ/589).
יריב לוין: הצעת חוק קרן לסיוע לעסקים במצוקה, התשע"א-2011 (פ/18/2765).
יריב לוין: זה מחולק למעשה לשני סעיפי משנה.
יריב לוין: בקשת יושב ראש ועדת הכספים למיזוג הצעות החוק הבאות; הצעת חוק לביטול תשלום חלקי של דמי הבראה בשירות הציבורי בשנת 2010 (הוראת שעה), התשע"א-2011 (מ/509).
יריב לוין: והצעת חוק קרן לסיוע לעסקים במצוקה, התשע"א-2011, (2765/18) והמרכיב השני של הבקשה הוא הקדמת הדיון בהצעת החוק הממוזגת.
יריב לוין: אני מציע שתתייחס לשתי הנקודות בקצרה ואז נצביע עליהן בשתי הצבעות נפרדות.
משה גפני: הצעת החוק הראשונה, שהוצבעה במליאת הכנסת, היתה הצעת החוק הפרטית של חברי ועדת הכספים שנקראת הצעת חוק קרן סיוע לעסקים במצוקה, שמורכבת משני חלקים.
משה גפני: החלק האחד עוסק בהקמת קרן, הממשלה התחייבה להקים את הקרן והיא לא הקימה, והחלק השני מדבר על החזר דמי ההבראה.
משה גפני: מי שגבו ממנו ב-2010 להחזיר לו את זה, וחלק מהעובדים שלא הורידו להם מ-2010, אבל אמורים להוריד ב-2011, לא יורידו להם.
משה גפני: זה כולל את כולם, היה דיון ארוך בעניין הזה והיות ואני התחייבתי לממשלה שאת קרן הסיוע לעסקים במצוקה לא אביא יחד עם זה, הורדתי את זה מהחוק, אני מניח את זה בנפרד ואנחנו מבקשים לאחד את שני החוקים האלה, מכיוון שעניינם אחד.
משה גפני: אנחנו הצענו את הצעת החוק קודם, ולגבי החוק השני, אני לא אעביר אותו, אני רק אניח אותו ואני אחכה לאחת משתיים; אני אחכה שהממשלה, כמו במקרה הזה, בסוף תאמר כן והיא תסכים ואז נביא גם את החוק השני, או שאם היא לא תאמר, אז נחכה לרגע שהקואליציה תתרופף ואז אני אביא סדרה ארוכה של חוקים וזה יהיה אחד מהם.
יריב לוין: ונושא הקדמת הדיון?
משה גפני: נושא הקדמת הדיון הוא קריטי.
משה גפני: למה הוא קריטי?
משה גפני: בגלל שזה הגיע למליאת הכנסת רק ביום שני ואני מיד פיניתי את סדר היום ואישרנו את זה הבוקר.
משה גפני: אם זה לא יאושר בתחילת שבוע הבא...
משה גפני: אנחנו עוד לא הספקנו להניח את זה, בגלל שרק עכשיו אישרנו את זה, זה צריך להיות המיזוג ואחרי המיזוג צריך להניח וזה יונח כנראה ביום שני.
משה גפני: אני רוצה ביום שני להביא את זה לקריאה שנייה ושלישית כדי שלא יורידו ב-1 ליולי את דמי ההבראה.
יריב לוין: נצביע קודם כל על בקשת המיזוג.
יריב לוין: הצבעה בעד – 2 נגד – 0 נמנעים – 0 אושר פה אחד.
יריב לוין: בעניין הקדמת הדיון לקריאה השנייה והשלישית בהצעת החוק הממוזגת, לכשתונח על שולחן מליאת הכנסת.
יריב לוין: הצבעה בעד – 2 נגד – 0 נמנעים – 0 אושר.
יריב לוין: על סדר-היום בקשת יו"ר ועדת החוקה, חוק ומשפט בדבר טענת חריגה מגדר נושא הצעת חוק למניעת פגיעה במדינת ישראל באמצעות חרם, התשע"א-2001 (כ/373), הנדונה בוועדת החוקה, חוק ומשפט.
יריב לוין: אדוני יושב-ראש הוועדה, בבקשה.
דוד רותם: אדוני, בהצעת החוק כפי שהיא עברה בקריאה הראשונה יש הוראה שאומרת: "שר האוצר רשאי, באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, לקבוע הוראות לעניין הגבלת השתתפות במכרז שיש לערוך לפני חיקוק, בשל התחייבות של מציע להשתתף בחרם על מדינת ישראל, לרבות התחייבות שלא לרכוש מוצרים או שירותים המיוצרים או מסופקים במדינת ישראל, במוסד ממוסדותיה או באזור הנמצא בשליטתה".
דוד רותם: במסגרת ההכנה לקריאה השנייה והשלישית, אנחנו הכנסנו סעיף מפורט יותר בנושא הזה, ובעצם לכולם היה ברור שאנחנו מדברים על הוראות בדבר הגבלה בהשתתפות במכרזים ובפגיעה בזכויות של מי שמבקש להטיל חרם על מדינת ישראל.
דוד רותם: יתרה מכך, בדיון הקודם אני הודעתי שתיבחן דרך במסגרת ההכנה לקריאה שנייה ושלישית לשלב בחוק הזה הוראה שביקש חבר הכנסת אריה אלדד, ופה אנחנו רק פירטנו את הנושאים.
דוד רותם: לא מדובר בנושא חדש.
דוד רותם: ההתנגדות לחוק היא לגבי כל הסעיפים.
דוד רותם: אלה אותן טענות, ולכן אני מבקש לקבוע שלא מדובר בנושא חדש.
יריב לוין: מי מבקש לנמק את טענת "נושא חדש"?
דוד רותם: רק מי שביקש יכול.
יריב לוין: חבר הכנסת פלסנר, בבקשה.
יוחנן פלסנר: מבחינה פרוצדוראלית, אני חושב שיש כאן שיא חדש של יעילות הכנסת.
יוחנן פלסנר: עוד זה מדבר וזה בא.
יוחנן פלסנר: עוד לא הספקנו לסיים את הדיון בוועדת החוקה, וכבר דיון בוועדת הכנסת.
יריב לוין: תודה על המחמאות.
יוחנן פלסנר: יושב-ראש הוועדה, דוד רותם, מגלגל את הכדור מאחורי הגב אליך.
שלמה מולה: בדרך כלל זה מתאים לקואליציה הזאת, אבל לא ליושב-ראש.
יריב לוין: הוא מדבר על יעילות.
יוחנן פלסנר: אדוני היושב-ראש, זכור לי שבנושא אחר, ששם ניתנה התרעה הרבה יותר משמעותית, היתה טענה של דיון בוועדת ביקורת המדינה של מחטף וכן הלאה.
יוחנן פלסנר: כנראה זה מחטף רק אם זה בא מצד אחד, ובצד השני זה נקרא יעילות.
יריב לוין: איפה ניתנה התרעה יותר משמעותית?
יוחנן פלסנר: באותו דיון שניהל חבר הכנסת יואל חסון, שבעיתון הבית של "מצודת זאב" כבר עשו על זה קמפיין במשך כמה ימים על המחטף.
דוד רותם: אם זה היה יושב-ראש ועדה מטעם קדימה, זה היה מחטף.
יריב לוין: חבר הכנסת פלסנר, אני רוצה להעמיד את הדברים על דיוקם.
יריב לוין: על הדיון שהתקיים בוועדה לביקורת המדינה מנהלת הסיעה לא קיבלה התרעה באס.
יריב לוין: אם.
יריב לוין: אס כפי שמנהלות הסיעה כאן קיבלו.
יריב לוין: הזימון לדיון לא נעשה בהתרעה בזמן, כפי שנעשה כאן.
יריב לוין: לא היתה הודעה טלפונית, כפי שנעשה כאן.
יריב לוין: לכן, בכל הכבוד, נדמה לי שאי-אפשר לגזור גזירה שווה.
יוחנן פלסנר: הרי מדובר בנושא מאוד רציני, גם לטענת המציעים שמדובר בחוק רציני.
יוחנן פלסנר: מבחינתם הם מונעים את המשך הפגיעה במעמדה של מדינת ישראל.
יוחנן פלסנר: כמובן, זה מנוגד לעמדת הגורמים המקצועיים שאמונים בדיוק על הנושאים הללו.
יוחנן פלסנר: טענה עכשיו נציגת משרד החוץ שהצעת החוק תגרום לנזק מדיני, ובדיוק לתוצאה ההפוכה מהתכלית שלה.
אברהם מיכאלי: ברוך השם שהיא לא מנהלת את הממשלה.
ציפי חוטובלי: זה לא המשך של הדיון בוועדת החוקה.
יוחנן פלסנר: אני מביא את הרקע הזה, כי אני טוען שיש כאן נושא כבד גם בעיני מי שתומך בחוק וגם בעיני מי שמתנגד לחוק.
יוחנן פלסנר: אנחנו רואים שלא רק שיש כאן נושא כבד, אלא גם נוסף לכאן נושא מאוד כבד.
יוחנן פלסנר: הרי לכל הנושאים הללו קיבלנו עמדות של גורמים מקצועיים, למעט לסעיף מספר 4 שהגורמים המקצועיים השונים, בין אם בתוך הממשלה ובין אם מחוץ לממשלה, להתייחס אליו.
יוחנן פלסנר: לכן אני חושב שעם כל הכבוד לוועדת הכנסת, שיש בה כמובן רוב אוטומטי לקואליציה, ואני רואה כאן את יושב-ראש הקואליציה – אני מקווה שהוא לא בא לשמור עליך, אני מקווה שהוא סומך עליך.
זאב אלקין: סומך בעיניים עצומות.
יריב לוין: למרות, חבר הכנסת פלסנר, שכאשר אתה מנמק אני קשוב, ואתה יודע את זה.
יריב לוין: אולי תצליח לשכנע אותי.
יוחנן פלסנר: סעיף 120 של חריגה מגדר הנושא הוא לא בא סתם, ואני מכבד את זה שיושב-ראש הוועדה כיבד את הזכות התקנונית שלי כחבר ועדה לדרוש שלא תתבצע הצבעה ושהנושא יועבר לוועדת הכנסת.
יוחנן פלסנר: הטענה שלי, בהמשך לכך שהסעיף כובד, היא שהסעיף הזה לא סתם קיים.
יוחנן פלסנר: הוא קיים כי אם יש חריגה מגדר הנושא, אז כל הגורמים המקצועיים, גם בממשלה וגם מחוצה לה, צריכים שתינתן להם ההזדמנות להביע את העמדות שלהם.
יוחנן פלסנר: הרי זה חוק שהוא מאוד רציני, שהוא עשוי לגרום נזק מדיני מאוד כבד למדינת ישראל.
יוחנן פלסנר: השינוי הוא מאוד כבד.
יוחנן פלסנר: יש כאן במקור הוראות בדבר הגבלת השתתפות במכרז, משהו מאוד ספציפי, קונקרטי, נקודתי לגבי השתתפות במכרז.
יוחנן פלסנר: וכאן באו עם שורה של סנקציות דרקוניות, שבכלל אין קשר ביניהן ובין החוק המקורי.
יוחנן פלסנר: אולי הדיון ישנה את הדעה שלי לחיוב, אולי לשלילה, אולי זה יעורר אנשים אחרים בממשלה, אולי שר התמ"ת עכשיו יחליט לקבוע עמדה בעניין הזה, אולי הוא ישוחח עם ראש הממשלה.
יוחנן פלסנר: הרבה דברים יכולים לקרות.
יוחנן פלסנר: אין כאן חוק.
יוחנן פלסנר: אין כאן מישהו ששוכב פצוע על הכביש ברגע זה.
זאב אלקין: יש מדינת ישראל.
יוחנן פלסנר: גם אנחנו שומרים עליה.
דוד רותם: "קדימה" שוכבת על הרצפה והיא שותתת דם.
דוד רותם: אבל היא עושה את זה כבר שנתיים.
שלמה מולה: אתם מגיני המדינה ופלסנר מפקיר המדינה?
נינו אבסדזה: בגלל זה אתם עושים הכול ביעילות כזאת, כי אתם פוחדים שמחר עלולים להרגיש יותר טוב.
נינו אבסדזה: אנחנו רק מחכים שאולי מישהו יתעורר בממשלה הזאת.
יריב לוין: אדוני יושב-ראש ועדת החוקה, אני רק מזכיר לך שאנחנו עוד מעט יורדים לחדר הוועדה שלך, ורשומות לזכותי ארבע הפרעות שמותר לי להפריע בדיון עד עכשיו.
דוד רותם: אחרי שתי הפרעות אתה תהיה בחוץ.
יריב לוין: שנינו יודעים שזה לא יקרה, אז אנחנו נשתדל לא להרחיב את היריעה.
יוחנן פלסנר: אני מבקש לסיים ולהפנות שאלה מאוד קונקרטית ליועצת המשפטית של הוועדה.
יוחנן פלסנר: אני חושב שאת הדיון על העובדה שיש כאן חבורה של חברי כנסת הזויים, שגוררים את מדינת ישראל למחוזות של נזק מדיני בתואנה של שמירה.
אברהם מיכאלי: תגיד שמות.
יוחנן פלסנר: חבורה של חברי כנסת חסרי אחריות, בראשות יושב-ראש הוועדה, וכן כל מי שתומך בחוק הזה.
אברהם מיכאלי: דליה איציק, רוחמה אברהם.
שלמה מולה: דליה איציק הורידה את השם שלה.
אברהם מיכאלי: היא עדיין מופיעה פה.
זאב אלקין: היא היתה חתומה על חוק הרבה יותר גזעני.
נינו אבסדזה: החוק שלכם הוא לא קיצוני, הוא מטורף.
יוחנן פלסנר: אנשים ששוכחים את הנכס ההסברתי מספר אחד של מדינת ישראל, שהוא היותה מדינה דמוקרטית, מבצר של דמוקרטיה באזור שבו יש דיקטטורות מוסלמיות ואיסלאמיסטיות.
יוחנן פלסנר: את הנכס האחד הזה מאבדת חבורה של אנשים שאין ביניהם לבין ההסברה הישראלית ומעמדה של מדינת ישראל בעולם ולא כלום, אלא פשוט מתנהגים בתור לובי של מתנחלים.
יוחנן פלסנר: גברתי היועצת המשפטית, סעיף 120 לא נולד סתם.
יוחנן פלסנר: הוא נולד כדי לאפשר דיון בנושא, כדי לאפשר הכנסה של תשומות מקצועיות לנושא.
יוחנן פלסנר: האם קביעה ב-11:45 כשהסתיים דיון, ב-11:50 דיון בוועדת הכנסת, ומראש הוא כבר אומר שב-12:10, תוך שהוא מסתמך על הרוב האוטומטי של הקואליציה כאן, שיהיה דיון המשך – האם זו רוח ההוראה התקנונית הזאת, או שרוח ההוראה התקנונית הזאת נועדה כדי לאפשר דיון מהותי, כדי לשלב תשומות מקצועיות של גורמים?
נסים זאב: עד עכשיו לא שמענו נימוק אחד למה לא.
יוחנן פלסנר: אתה לא היית פה בכלל.
נסים זאב: אני פה כל הזמן.
יוחנן פלסנר: משרד התמ"ת צריך להשמיע את דברו, גורמים מקצועיים וכן הלאה.
יריב לוין: חבר הכנסת פלסנר, אנחנו בדיון של "נושא חדש".
יריב לוין: אנחנו לא צריכים את עמדת משרד התמ"ת ולא צריכים שום דבר.
יוחנן פלסנר: למה לא?
יוחנן פלסנר: הדרג המקצועי במשרד האוצר.
יוחנן פלסנר: זה מפלצת אחרת לגמרי.
דוד רותם: אנחנו נישאר הזויים ואתה תישאר אופוזיציה.
יריב לוין: הפרוצדורה היא ברורה ופשוטה, והדיון בנושא החדש יתקיים כאן בצורה מסודרת ובצורה שמאפשרת למצות אותו.
יוחנן פלסנר: יש לך עוד שלוש דקות לדיון בוועדת החוקה.
יוחנן פלסנר: הוא העמיד אותך בלוח זמנים, אדוני היושב-ראש.
ניצן הורוביץ: אדוני, אני ביקשתי טענה על "נושא חדש".
ניצן הורוביץ: אני רוצה לטעון.
יריב לוין: שמענו באריכות את הנימוק של חבר הכנסת פלסנר.
יריב לוין: אם יש רצון להוסיף משהו, בבקשה.
יריב לוין: אני מבקש שזה יהיה בקצרה, אנחנו לא בתהליך של פיליבסטר אלא בדיון ענייני.
יריב לוין: נדמה לי שחבר הכנסת פלסנר, ברוב כשרונו וידיעותיו, עשה את זה בצורה הכי מקיפה ומסודרת שיכולה להיות.
יריב לוין: אם יש משהו להוסיף, אני בוודאי אאפשר.
יריב לוין: חבר הכנסת סוייד, אחריו חבר הכנסת הורוביץ ואז נעבור להצבעה.
חנא סוייד: אדוני היושב-ראש, אני לא רוצה לחזור על הדברים של חבר הכנסת פלסנר בעניין הקונפליקט שיש כאן בין יתרונות של שוק חופשי, של רכש ושל פגיעה בזכות יסודית, שזה חופש הביטוי.
חנא סוייד: החרם זה סוג של חופש ביטוי והבעת עמדה פוליטית.
חנא סוייד: אבל אני חושב שהעניין הובהר, ואני לא נכנס לזה.
חנא סוייד: מבחינה טכנית, אני חושב שהנוסח שנדון היום בוועדת החוקה, חוק ומשפט הוא שונה במהות, בתכלית, מהנוסח הקודם.
חנא סוייד: אני מציין רק שני דברים עיקריים.
חנא סוייד: הדבר הראשון הוא שבסעיף 2(ג), בית-משפט שמוסמך, אם הוא ראה שיש עוולה מסוימת לחייב עושה העוולה בתשלום, זה על-ידי קנס חד-פעמי, ובזה מסתיים העניין.
חנא סוייד: מי שעשה עבירה או עוולה, לפי התיאור כאן, בא על עונשו על-ידי בית המשפט.
חנא סוייד: דבר שני, בסעיף 3 המקורי שר האוצר, בהסכמת ועדת החוקה, חוק ומשפט, מוסמך לקבוע הוראות לעניין הגבלת השתתפות במכרז.
חנא סוייד: מה שיש לנו היום כאן, מה שנדון בוועדה, זה שונה בתכלית.
חנא סוייד: סעיף 4 כבר פוסח על העניין של הסמכת השר בוועדת החוקה, חוק ומשפט להתקין תקנות, והוא בעצמו כבר מביא את הסחורה וכופה את זה כבר בחוק הזה.
חנא סוייד: דבר שני, יש כאן קביעות שהן קביעות מתמשכות.
חנא סוייד: יש פה קנסות או גזר-דין שהוא מתמשך.
חנא סוייד: "לא יראו בו מוסד".
חנא סוייד: מי שעשה עוולה, הוא לא נקנס פעם אחת, אלא יש אות קין עליו לכל החיים.
חנא סוייד: אותו הדבר בסעיפים 2 ו-3.
חנא סוייד: לכן אני חושב שכאן יש דברים ממש חדשים בהשוואה לנוסח המקורי, ולכן אני חושב שבצדק זה נושא חדש.
ניצן הורוביץ: המליאה הצביעה על הנוסח הכחול, וכתוב פה: שר האוצר רשאי לקבוע הוראות לעניין הגבלת השתתפות במכרז.
ניצן הורוביץ: בנוסח שעומד לפנינו הוסיפו סעיף ענקי, חצי חוק כמעט, מנגנון חדש לחלוטין, שבכלל לא נוגע להשתתפות במכרז.
ניצן הורוביץ: הוא נוגע לעניין תמיכות במוסד ציבורי לפי פקודת מס הכנסה, נוגע לקבלת כספים מה"טוטו" וה"פיס" לפי ההסדר בספורט, נוגע לעניין תמיכה לפי חוק יסודות התקציב, נוגע לעניין חוק ערבויות מטעם המדינה.
ניצן הורוביץ: הרי לא היה לזה זכר קודם.
ניצן הורוביץ: נוגע לגבי הטבות לפי חוק לעידוד השקעות הון.
ניצן הורוביץ: אחר כך הוספתם עוד דבר לגבי הסכמה של שרים כאלה ואחרים, זה צריך להסכים לזה, הגדרה על ממונה על סעיף תקציב.
ניצן הורוביץ: כל הדברים האלה לא היו קודם.
ניצן הורוביץ: זה לא חדש, זה פשוט חוק אחר.
ניצן הורוביץ: אם יש סעיף שהסיפור של חוק חדש נוגע אליו, זה החוק הזה.
ניצן הורוביץ: אני לא יכול להבין איך אתם אומרים שזה לא חדש.
ניצן הורוביץ: נקבע בנוסח הכחול לגבי השתתפות במכרז.
ניצן הורוביץ: הכנסתם פה שלל דברים שהם חדשים לחלוטין, זה הסדרים חדשים, משרדי הממשלה לא התייחסו.
ניצן הורוביץ: זה נוגע לגבי שורה של משרדי ממשלה שצריך לקבל את ההתייחסות שלהם לגבי הדברים האלה.
ניצן הורוביץ: זה פשוט צחוק מהעבודה.
ארבל אסטרחן: אני אגיד בקצרה לגבי הדברים שנאמרו כאן.
ארבל אסטרחן: לגבי עניין הזריזות, גם הדיונים בוועדה ובוועדת הכנסת, ושצריך התייחסות – כמובן, בין אם נקבע שעניין מסוים שוועדה מכניסה הוא נושא חדש ובין אם לא, כמובן שוועדה צריכה לדון ולהתייחס אליו כפי שהיא עושה לגבי כל תיקונים שהיא עושה בהצעת החוק.
ארבל אסטרחן: וכמו שאתם יודעים היטב, במרבית המקרים הצעת חוק, כפי שהיא עוברת בקריאה הראשונה, היא הרבה פעמים לא דומה או היא לא כפי שהיא אחר כך מובאת לקריאה השנייה והשלישית, והוועדה עושה תיקונים ודיונים רבים.
ארבל אסטרחן: במקרה הזה התייעצתי בנושא עם היועצת המשפטית של ועדת החוקה, סיגל קוגוט, ונמצא כאן גם עוזרה אלעזר, ועמדתם היא שלא מדובר בנושא חדש, מכיוון שמדובר בהרחבה של הסדר שנכלל כבר בנוסח הכחול ואושר בקריאה הראשונה, בעצם בהרחבת הסנקציות על מי שמשתתף בחרם או קורא לחרם.
ניצן הורוביץ: באיזה אופן זה הרחבה?
ארבל אסטרחן: הרחבה של ההוראות שמועצות כרגע בסעיף 3 בעניין המכרזים.
ניצן הורוביץ: סעיף 3 זה רק לגבי מכרז.
יריב לוין: זה לא ויכוח עכשיו.
דוד רותם: אני לא מבין, אתם מתווכחים עם היועצת המשפטית?
ניצן הורוביץ: אי-אפשר לעשות תרגילים כאלה.
זאב אלקין: הייעוץ המשפטי עושה תרגילים?
יריב לוין: שאלת, רצית תשובה, תשמע את התשובה.
דוד רותם: אני המום איך זה ששוחרי הדמוקרטיה ואבירי שלטון החוק מתווכחים עם היועצת המשפטית.
נינו אבסדזה: אתם מתווכחים עם כל העולם, אם לא עם כל כדור-הארץ.
ארבל אסטרחן: למרות שוועדת הכנסת פעמים רבות דנה בבקשות מוועדות אחרות, נושא חדש זה הנושא היחיד שבו תמיד מגיע לכאן גם היועץ המשפטי של אותה ועדה, כי הרבה פעמים זה גם עניין עובדתי – האם הנושאים האלה הוזכרו, נדונו עוד לפני הקריאה הראשונה, האם דובר על כך שאחרי הקריאה הראשונה הוועדה תבחן את הרחבת הסנקציות למשל, כפי שיש במקרה הזה.
ארבל אסטרחן: לכן זה רלוונטי מאוד, כי אני לא מכירה את הנושאים העובדתיים שהתנהלו באותה ועדה.
ארבל אסטרחן: אזכיר במשפט את פסק הדין המרכזי בנושא של נושא חדש, פסק-דין אבו-עראר שהתווה את העקרונות שעומדים בפני ועדת הכנסת במקרים האלה.
ארבל אסטרחן: באותו מקרה השופט אור קבע שלא מדובר בטענת נושא חדש, והוא הסביר שמדובר בפן אחר, נוסף, של אותה סוגיה עצמה שעלתה בהצעת החוק שעברה בקריאה הראשונה.
ארבל אסטרחן: מדובר בשני יישומים קונקרטיים של אותה תכלית עצמה.
ארבל אסטרחן: ההוראה שהוספה על-ידי הוועדה משתלבת באופן טבעי בהסדר שאושר בקריאה ראשונה לכלל הסדר קוהרנטי המסדיר נושא אחד.
ארבל אסטרחן: וזה למעשה המבחן – האם בסופו של דבר יש כאן נושא אחד, וכפי שאני מבינה מדובר כאן בנושא אחד של סנקציות על מי שקורא או משתתף בחרם, כאשר יש הרחבה והשלמה של הסנקציות שנכללו בקריאה הראשונה.
ארבל אסטרחן: או שמדובר במשהו אחר שלא נזכר בכלל.
ארבל אסטרחן: זה מה שצריכה הוועדה להחליט.
יריב לוין: אני רוצה להבהיר על מה אנחנו מצביעים.
יריב לוין: ההצבעה מתקיימת על בקשת יושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט לקבוע שאין כאן חריגה מהנושא, כלומר שאין כאן נושא חדש.
יריב לוין: מי שמצביע בעד, הוא בעד זה שאין חריגה מנושא ואין נושא חדש.
יריב לוין: מי שמצביע נגד, מצביע נגד עמדת יושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט.
יריב לוין: אקיים הצבעה שמית, על-מנת שיהיה ברור מי זכאי להצביע.
דוד רותם: מי שמצביע נגד, מצביע נגד עמדת יושב-ראש ועדת החוקה.
יוחנן פלסנר: מי שמצביע בעד, מצביע בעד נזק מדיני למדינת ישראל.
יריב לוין: יריב לוין – בעד; זאב אלקין – בעד; דני דנון, במקום אופיר אקוניס – בעד; אורי אורבך – בעד; שלמה מולה – נגד; יוחנן פלסנר, במקום רוחמה אברהם-בלילא – נגד; נינו אבסדזה במקום רחל אדטו – נגד; ניצן הורוביץ – נגד; דוד רותם – בעד; רוברט אילטוב – בעד; דניאל בן-סימון במקום איתן כבל – נגד; ציפי חוטובלי במקום עינת וילף – בעד; אברהם מיכאלי – בעד; נסים זאב – בעד; אורי מקלב במקום ישראל אייכלר – בעד; אחמד טיבי לא נוכח; ציון פיניאן – בעד; בעד – 11, נגד – 5.
יריב לוין: הוועדה קובעת שאין מדובר בנושא חדש, כבקשת יושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט.
יריב לוין: תהיה רביזיה עוד חצי שעה.
יריב לוין: בעוד חצי שעה נתכנס לדיון ברביזיה.
יריב לוין: על סדר-היום בקשת רביזיה של חבר הכנסת מולה על החלטת ועדת הכנסת בדבר טענת חריגה מגדר נושא הצעת חוק למניעת פגיעה במדינת ישראל באמצעות חרם, התשע"א-2001 (כ/373), הנדונה בוועדת החוקה, חוק ומשפט.
יריב לוין: חבר הכנסת מולה, בבקשה, נימוק הרביזיה.
שלמה מולה: אדוני היושב-ראש, אני חושב שהמהירות מהשטן.
שלמה מולה: אני לא מבין מה בוער לממשלה הזאת, לחברי הקואליציה.
שלמה מולה: דיון בטענה של נושא חדש מחייב דיון אמיתי, לא על הסטופר של הזמן ולא בגלל רצונו של יושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט לעשות "וי" על חוק שהוא מעביר.
שלמה מולה: למה אתם לא יכולים לקיים דיונים יותר רציניים, יותר נוחים?
שלמה מולה: הכול בלחץ של זמן, כדי לרצות את "ישראל ביתנו".
אברהם מיכאלי: מהבוקר דנים בזה.
אברהם מיכאלי: מהשעה 08:00.
דוד רותם: אני לא מבין למה הוא לא נותן לי פרגון.
דוד רותם: הוא אומר שאני עושה כדי לסמן "וי".
יריב לוין: השינוי שחל בך כשאתה עולה שתי קומות הוא לא יאומן.
יריב לוין: כאילו שני אנשים שונים.
שלמה מולה: כשאתה מחוקק חוקים טובים, אני משבח אותך.
שלמה מולה: יש לך תורת ימין קיצונית, שנותנת תחמושת לעשות דה-לגיטימציה למדינת ישראל.
ציפי חוטובלי: מדינת ישראל זה דבר רציני.
שלמה מולה: אני מציע שתשתמשו בצדק בחכמה.
שלמה מולה: הכול זה רק על ההתנחלויות?
דני דנון: זה קשור לרביזיה?
שלמה מולה: מעבר לוויכוחים הפוליטיים, יש נושאים שקשורים לנושא חדש.
שלמה מולה: כדאי לקיים דיון לא בחמש דקות ולעשות תרגילים כאלה ואחרים.
שלמה מולה: לכן אני חושב שזה לא ראוי שההצבעה הקודמת תאושר.
יריב לוין: אני עובר להצבעה על בקשת הרביזיה של חבר הכנסת מולה.
יריב לוין: מי שמצביע בעד, הוא בעד בקשת אישור הרביזיה.
יריב לוין: יריב לוין – נגד; זאב אלקין – נגד; דני דנון במקום אופיר אקוניס – נגד; אורי אורבך – נגד; שלמה מולה – בעד; יוחנן פלסנר במקום רוחמה אברהם-בלילא – בעד; נינו אבסדזה במקום רחל אדטו – בעד; ניצן הורוביץ – בעד; דוד רותם – נגד; רוברט אילטוב – נגד; איתן כבל, אינו נוכח; ציפי חוטובלי במקום עינת וילף – נגד; אברהם מיכאלי – נגד; נסים זאב, אינו נוכח; אורי מקלב במקום ישראל אייכלר – נגד; טלב אלסאנע במקום אחמד טיבי – בעד; ציון פיניאן – נגד.
יריב לוין: 5 בעד, 10 נגד, אין נמנעים.
יריב לוין: לפיכך בקשת הרביזיה לא נתקבלה.
יריב לוין: על סדר-היום: הצעה לסדר היום בנושא זימון לוועדות הכנסת, של חבר הכנסת אריה אלדד.
יריב לוין: אני מבין שיש קבוצת חברי כנסת שהגישו את ההצעה הזו וחבר הכנסת אלדד ייצג אותם.
יריב לוין: זו הסבה מהצעת חוק שהגשת בשותפות עם קבוצה גדולה של חברי כנסת, שהיא הצעת חוק יסוד: הכנסת (תיקון – זימון לוועדות הכנסת).
יריב לוין: אריה, בבקשה.
יריב לוין: תציג את הנושא.
אריה אלדד: נכון, במקור זו הייתה הצעת חוק שהוגשה על-ידי חלק גדול מחברי ועדת החוץ והביטחון.
אריה אלדד: הרקע היה שנתקלנו לפני כשנה או שנה וחצי בסדרה של תקלות, שבהן ועדות משנה של ועדת החוץ והביטחון הזמינו קציני צבא, ודאי קציני צבא בכירים, שקיבלו ברגע האחרון הנחיה שלא להגיע לוועדה, ולעומת זאת השר הממונה עליהם לא התייצב תחתם, לפעמים התייצב קצין בכיר יותר או נציג של משרד הביטחון או לפעמים קצין זוטר מהם.
אריה אלדד: היו באים, קוראים לנו שלוש שורות ואומרים: אנחנו לא יודעים או לא מוסמכים להגיד לכם יותר מזה; או, במקרים אחרים, נאמר לנו שהנושא בטיפול אותו קצין שביקשנו, ומי שהגיע לא יודע למסור פרטים.
אריה אלדד: כיוון שזה לא היה פעם אחת ולא פעם שניה, וניסינו לאיים, ניסינו לשלוח פניות לשר הביטחון ולהסב את תשומת ליבו לחובתו על פי חוק, מה החוק מאפשר לו ומה החוק אינו מאפשר לו, ובסופו של ר לא קרה כלום והנושאים התמסמסו ולא טופלו, כי קצינים שיכלו למסור מידע ולתת לנו תשתית לדיון לא הגיעו.
אריה אלדד: כיוון שזה הרגיז רבים מחברי ועדת החוץ והביטחון באנו ברים ואמרנו שנגיש הצעת חוק ברוח זו.
אריה אלדד: אני מוכרח לומר שהצעת החוק כפי שהוגשה זה בערך מה שנאמר על גמל – שזה סוס שטופל כהלכה על-ידי ועדה.
אריה אלדד: כשקראתי את החוק שאני חתום עליו לא הצלחתי להבין מה אני רוצה מהחיים של הכנסת, ניסיתי לקרוא עוד פעם, אולי פשוט לא הייתי מרוכז, וגם בפעם החמישית לא הצלחתי להבין בדיוק.
אריה אלדד: לכן, אני חושב שבדין עשו כשאמרו שמתנגדים לחוק כפי שהוא.
אריה אלדד: עדיין אני חושב שיש שתי סוגיות שראוי לראות איך מקדמים.
אריה אלדד: האחת, האם ראוי לתת לוועדת החוץ והביטחון של הכנסת מעמד שיש, נדמה לי, לוועדה לביקורת המדינה, שיכולה לזמן גם קצינים או בעלי תפקידים מיוחדים ולעמוד על כך שהם עצמם יופיעו כדי למסור מידע.
אריה אלדד: אני חייב לומר שבדרך כלל לא נתקלנו בקשיים כאלה.
אריה אלדד: כלומר, אם אמרנו שאנחנו מזמינים את ראש אמ"ן אז היה ראש אמ"ן מגיע ולא שר הביטחון מתייצב תחתיו, אם כי היו גם חריגים כאלה לפני מספר שנים.
אריה אלדד: הסוגיה השניה, והיא אולי חלק מהמקור לבלבול בניסוח להצעת החוק, זה שבמחלקה המשפטית אמרו שבהזדמנות זו שהחבר אוסישקין נפטר, ננסה לסדר עוד כמה רים שמזמן היה ראוי לסדר בנושא זימון לוועדות כנסת למספר בעלי תפקידים אחרים.
אריה אלדד: אין לי התנגדות, אבל נדמה לי שזה הכניס רעש לרעיון העיקרי, שבו אמרנו שניתן לוועדת החוץ והביטחון, שבה יש לעתים טעם רב לבקש בעלי תפקידים מיוחדים ובוודאי אין טעם לחשוש מהם, כי הדיונים סגורים ובדרך כלל מוועדות המשנה אינם דולפים החוצה.
אריה אלדד: אז זה הנושא – האם אנחנו יכולים או רוצים ליצור מצב שבו אנחנו באמת מגיעים למצב שהכנסת יותר משמעותית מבחינת היכולת שלה לקיים ביקורת על הרשות הממשלתית.
יריב לוין: אני מוכרח לומר שבעיניי הסוגיה הזאת היא סוגיה רבת חשיבות ובעייתית מאוד.
יריב לוין: הייתה לנו, לצערי, דוגמה ממש מבישה לעניין הזה ביום שני, כשבדיון מהיר בוועדת הפנים והגנת הסביבה שהתקיים בעניין המצב בקרית שמונה, הגיעו לכאן אנשים מקרית שמונה, לרבות ראש העיר, ממלא מקום ראש העיר וחברי מועצת העיר, השתתפו בדיון שבעה או שמונה חברי כנסת ומי שלא באו היו אנשי משרדי הממשלה, למעט אנשי משרד החינוך, למרות שאנשים הוזמנו באופן מפורש.