GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דב חנין: כאשר מכופפים את הכללים, היום זה נגד מישהו אחד, ומחר זה נגד מישהו שני, ובסופו של דבר זה נגד כולנו.
דב חנין: אני רק מקווה שליושב ראש הכנסת תהיה התבונה שלא לאשר את המהלך של הבאה לקריאה ראשונה מחר, כי זו עדיין הפררוגטיבה של יושב ראש הכנסת.
יריב לוין: אנחנו עוד לא שם.
דב חנין: אנחנו שם.
דב חנין: אנחנו רואים בדיוק לאן החוק הזה מתנהל ולאן הוא הולך.
יריב לוין: אני לא תיארתי לעצמי שיש לי גבולות גזרה וסמכות כל כך רחבים.
יריב לוין: אני אשתדל להמשיך ולהתאפק ולא להשתמש בהם, אבל אתה יודע, אני בטוח שהפרוטוקול הזה עוד יצוטט כאן בוועדה.
דב חנין: גם בספרי ההיסטוריה.
דב חנין: כשיכתבו על החוק הזה יצוטט גם הפרוטוקול הזה.
יריב לוין: אל תחיה באשליות.
יריב לוין: אני מקווה שההיסטוריה שלנו - יהיו בה דברים יותר רציניים.
מרינה סולודקין: כבוד היושב ראש, אני בן אדם פשוט.
מרינה סולודקין: מההתחלה חשבתי שזה חוקים טכניים, אין חשיבות רבה.
מרינה סולודקין: כמו חברי אורי אורבך, שיושב כאן, דיבר במליאה, חשבתי שאנחנו לא צריכים להשקיע כל כך הרבה מרץ על חוקים שבסופו של דבר - - השופט גרוניס, שכולם אומרים גם באופוזיציה שהוא טוב - -
קריאה: וגם שמאלן.
מרינה סולודקין: מה שאני אומרת, מה גם שיושב ראש לשכת עורכי הדין זה לא משהו נורא.
מרינה סולודקין: אבל בסוף הערב שמעתי את הנאום של רוני בר-און וגיליתי שמאחורי הקלעים יש הרבה דברים.
מרינה סולודקין: יש אינטרסים של חברות של עורכי דין, יש שר משפטים שגם לא מבינים למה הוא כל כך מעוניין להעביר את הדברים האלה, וגם בצורה הזו.
מרינה סולודקין: אני, וחבר הכנסת דורון אביטל מייצגים את חברי הכנסת רוחמה אברהם ושלמה מולה, ודיברנו בינינו ואנחנו חושבים שחייבים להעביר את החוקים האלה לוועדה לביקורת המדינה.
דורון אביטל: אני מצטרף לעמדה של תנועת "קדימה" להעביר את החוקים האלה לוועדה לביקורת המדינה.
דורון אביטל: אם היתה ועדה לנימוסים והליכות זה היה הולם יותר.
דורון אביטל: אני מאמין גדול בסגנון.
דורון אביטל: אני חושב שסגנון ומהות הם קשורים.
דורון אביטל: חוק פרסונאלי, כל חוק יש לו נגזרות פרסונאליות אבל חוק שנתפר אחורה, נתפר מהפרסונאלי אל החוק – זה מבנה לוגי מעניין.
דורון אביטל: אני רק אתמול הבנתי איך הוא נגזר – מהתוצאות.
דורון אביטל: מחליטים שתוצאה של משחק כדורגל היא תוצאה מסוימת וגוזרים אחורה מי יהיו השופטים.
דורון אביטל: אז זה מקרה מעניין ויפה.
דורון אביטל: אני מאמין שאין בו פסול טכני, אבל עדיין, ברמה של סגנון, של חברה ופרלמנט שרוצה להיות ראוי לשם - -
רוברט אילטוב: דרך אגב, למדנו מ "קדימה".
רוברט אילטוב: מה שחשוב להגיד שמרינה סולודקין תמיד התנגדה - - היא לפחות עקבית.
דורון אביטל: אני לא מחויב לכל ההיסטוריה של "קדימה" אבל אני לא מאמין בחוק שנגזר אחורה.
דורון אביטל: שמעתי את חבר הכנסת יעקב כץ אתמול ואני אומר – בהחלט, יש סוגיה של איזונים במערכות כמו בית המשפט העליון או אקדמיה, או כל גוף אחר, תקשורת זו שאלה נכבדת, אבל אני מזהיר: כשאתה מנסה לתקן את האיזונים בצורה לא ראויה, בסגנון לא ראוי, זה לא ישחק לטובה, ולכן אני מציע לקואליציה להיות יותר מתונה, יותר ראויה ויותר מנומסת במהלכים שהיא מעבירה, גם בקצב של המהלכים.
דורון אביטל: זו המלצה חברית.
מרינה סולודקין: ולהעביר לוועדה לביקורת המדינה.
דורון אביטל: כמובן.
נסים זאב: במשפט קצר – אני לא חשבתי שנושא כזה טכני יהפוך לתכנית בידור.
נסים זאב: אנחנו לא באווירה של פורים, כפי שחבר הכנסת דב חנין ניסה להציג.
נסים זאב: מדובר פה בדבר כל כך פשוט.
נסים זאב: כל חוק הכי מזערי שיכול להיות נהפך להיות אנטי דמוקרטי, אנחנו לא דמוקרטים, מחבלים בדמוקרטיה.
נסים זאב: כל אחד נושא את דגל הדמוקרטיה בהבנה שלו והוא אבי אבות המבינים מה זו דמוקרטיה.
נסים זאב: ואני רוצה לומר לכם: זה בדיוק חלק מכללי המשחק.
נסים זאב: לא צריכים לקבע עיוותים שהיו במשך שנים.
נסים זאב: אם צריך לתקן ולשנות, חייבים לשנות.
נסים זאב: בהחלט.
נסים זאב: אני חושב שיש מקום שכל הציבור הזה יחוש שזה לא הולך בכיוון אחד של אג'נדה שהיתה במשך כל כך הרבה שנים עם השמאל.
נסים זאב: צריך פה לאזן, כפי שזה קיים בכל מקום בעולם.
נסים זאב: זה בחוק הזה וגם בחוקים אחרים.
נסים זאב: ואני מברך את המציע שבאמת, סוף סוף קצת הצליח בזעיר אנפין לאזן את מה שצריך לאזן פה, במשחק של כלל הציבור, בייצוג שלו.
ניצן הורוביץ: זה לא חוק שעוסק בחוקה או במשפט או במערכת המשפט, לכן אני לא חושב שהוא צריך להיות בוועדת החוקה, חוק ומשפט.
ניצן הורוביץ: זה חוק שעוסק באדם ספציפי, קוראים לו עו"ד דורון ברזילי.
ניצן הורוביץ: הוא ראש לשכת עורכי הדין.
ניצן הורוביץ: אני, בזמנו, כשהשתתפתי בבחירות הלשכה ובחרתי, ידעתי שאני בוחר את ראש הלשכה, בוחר נציגים למועצה הארצית, ידעתי מי בלשכת עורכי הדין ממנה נציגים לוועדה לבחירת שופטים, וזה לא היה ראש הלשכה.
ניצן הורוביץ: היה אפשר לדון בחוק הזה במסגרת ועדת החוקה, חוק ומשפט, אם הוא היה מתייחס לסיבוב הבא.
ניצן הורוביץ: לא לאדם, דורון ברזילי, שכבר מכהן, כי אז זה הופך את זה לחוק פרסונאלי ולא ראוי, אלא קובעים סידור לסיבוב הבא, ואז זה במסגרת כללי המשחק.
ניצן הורוביץ: מה שנקרא – לא משנים את כללי המשחק באמצע המשחק, כי אז המשחק איננו הוגן.
ניצן הורוביץ: לכן, מכיוון שמדובר במהלך לא הוגן ולא ראוי שכוונתו להכניס את אותו דורון ברזילי, כדאי לקרוא לזה – חוק דורון ברזילי.
ניצן הורוביץ: מה - - ?
ניצן הורוביץ: אין שום בעיה עם דורון ברזילי כמו שאין לי בעיה עם גרוניס ועם כל אחד אחר.
ניצן הורוביץ: אני מכבד את כולם, רק צריך את הכללים לגבי דורון ברזילי או לגבי גרוניס או לגבי מוישה גרוייס לקבוע, כדי שנדע כשאנחנו מצביעים ללשכת עורכי הדין - על מה אנחנו מצביעים, ולא בדיעבד, אחרי שהצבענו, בגלל שהמועמד נוח לנו או לא נוח לנו, לשנות את החוק ככה שיתאים.
רוברט אילטוב: רגע, דורון ברזילי לא קיבל את מירב הקולות - -
ניצן הורוביץ: לא, אבל לפי החוק הנוכחי - - -
רוברט אילטוב: אין לו רוב?
רוברט אילטוב: הוא לא קיבל רוב?
רוברט אילטוב: זה לא דמוקרטיה - - על מה אתם מגנים, באמת?
ניצן הורוביץ: הוא קיבל רוב להיות ראש הלשכה, הוא לא קיבל רוב להיות נציג בוועדה למינוי שופטים.
רוברט אילטוב: הוא קיבל רוב והוא צריך להיות מיוצג שם.
ניצן הורוביץ: למה הוא צריך להיות מיוצג שם?
ניצן הורוביץ: כי אתה רוצה, כי נוח לך.
רוברט אילטוב: כי הוא קיבל רוב, כי הדעות שלו - -
ניצן הורוביץ: אם תרצה, תגיב בסוף.
ניצן הורוביץ: הוא קיבל רוב להיות ראש הלשכה, ולא להיות נציג הלשכה באופן אוטומטי בוועדה למינוי שופטים.
ניצן הורוביץ: זו איזושהי דקות קלה שחומקת פה, מעיניכם.
ניצן הורוביץ: אתם מעדיפים לא לראות אותה.
רוברט אילטוב: אתה מעדיף סחר מאכער בלשכה, כדי שיהיו שם תרגילים פוליטיים.
ניצן הורוביץ: אבל יש חוק.
ניצן הורוביץ: אתה עושה צחוק מהחוק.
רוברט אילטוב: שיהיו מינויים אחרים.
רוברט אילטוב: זה מה שאתה רוצה להגן עליו.
ניצן הורוביץ: זה שאתם עושים צחוק מהחוק – בבקשה, אבל לשעבד לצורך העניין של ועדת החוקה, חוק ומשפט, עם השם המכובד הזה, למהתלה הזו שאתם עושים מהחוק – אז בבקשה.
ניצן הורוביץ: אני גם הצעתי לחבר הכנסת יעקב כץ, אתמול.
ניצן הורוביץ: בשביל מה ללכת סחור סחור, דרך אנשים, לוועדת המינויים?
ניצן הורוביץ: תציע חוק, תכתוב בו את האנשים שאתה רוצה שיהיו שופטים, תגיש, ויעבור החוק.
ניצן הורוביץ: בשביל מה אתה מסבך אותנו עם הנציג בוועדה למינוי שופטים ועם ראש הלשכה אקס פיקציו וכל הדברים האלה?
ניצן הורוביץ: תגיש את זה.
ניצן הורוביץ: זו הרי המטרה.
יעקב כץ: המטרה שלכם - לשלוט, המטרה שלנו – לשלוט, והכל בצורה יפה ודמוקרטית.
יעקב כץ: דמוקרטיה זה שלטון הרוב.
יעקב כץ: דמוקרטיה.
ניצן הורוביץ: אתם, מה שנקרא – עיניים גדולות.
ניצן הורוביץ: אפשר לחשוב שאתם לא שולטים, שאין לכם השפעה .
ניצן הורוביץ: אפשר לחשוב שהוועדה הקיימת למינוי שופטים, בהרכב הנוכחי, לא מינתה כבר איזה 160 שופטים, למרות שנציגי הכנסת, נציגי הממשלה הם מהימין הקיצוני.
ניצן הורוביץ: אפשר לחשוב שמשהו מפריע לכם, אין לכם תקשורת, אין לכם עיתונים.
ניצן הורוביץ: אתם ממש מסכנים, נעבעך.
ניצן הורוביץ: ממש.
ניצן הורוביץ: אתה מסתובב ומראה לי את הישגיכם לאורך השנים, אז מה אתה רוצה לבלוע הכל?
ניצן הורוביץ: עיניים גדולות.
ניצן הורוביץ: הבכי הזה, 30 שנה אתם מתלוננים כמה אתם מסכנים, כמו קורבנות.
ניצן הורוביץ: זה מה שנקרא להיות עם עיניים גדולות, אף פעם לא מספיק.
ניצן הורוביץ: צריך עוד ועוד.
ניצן הורוביץ: לסיכום, היות ומדובר בנגע שהוא מסוכן לחברה הישראלית, צריך להדביר אותו.
ניצן הורוביץ: הוועדה שעוסקת בנגעים מסוכנים היא ועדת הסמים ולשם צריך להעביר את החוק הזה.
אורי אורבך: רבותיי, מה ההיתממות?
אורי אורבך: ברור שכולם רוצים לשלוט, כמו שבאמצעות חוקים ושינויים שאתה קורא להם שינוי כללי המשחק אתה מנסה לשמר כללי משחק שנוחים פוליטית למה שאתה מאמין בו, אבל אתה אומר שזה בשם - -
ניצן הורוביץ: תגיד לי – הוועדה למינוי שופטים נוחה לי פוליטית?
ניצן הורוביץ: הרי זו ועדה קיצונית ביותר.
ניצן הורוביץ: מה נוח לי בה?
אורי אורבך: דורכים לכם על השטיח.
אורי אורבך: אנשים חדשים, עם כללים חדשים, ואתם אומרים להם – לפה, אל תיכנסו כי בכנסת, בציבוריות, אנחנו לא מצליחים להשיג רוב, בוועדה למינוי שופטים נחזה כרוב כלשהו, וכל שינוי כזה וכל הפרעה, שיהיה פלוני ולא אלמוני, נראה לכם חילול הקודש.
אורי אורבך: לא מדובר בחילול הקודש אלא מדובר על דבר סביר.
אורי אורבך: גם אם זה לא סביר, אגב, בזה ועדת החוקה צריכה לדון, ולא שום ועדה אחרת.
יריב לוין: חבר הכנסת אורבך, תודה.
יריב לוין: חבר הכנסת הורוביץ, אני אומר לך רק דבר אחד: שורש הרע הוא ההרכב המעוות של הוועדה הזו מלכתחילה.
יריב לוין: בזה צריך לטפל, את זה אנחנו נשנה.
ניצן הורוביץ: תשנה, תשנה לפעם הבאה.
יריב לוין: שורש הרע השני הוא שיש מי שחושב שהוא יכול לנצל את ההרכב המעוות הזה כדי שקומץ משפטנים יכפה את דעתו על כלל הציבור ויבטל את עמדתם של נבחרי הציבור, ואת זה – לא ניתן שיקרה.
ארבל אסטרחן: לתשומת לב חברי הוועדה - אתמול הוגשה עתירה בעניין הזה על ידי 4 עורכי דין החברים במועצה הארצית של לשכת עורכי הדין נגד הממשלה, שר המשפטים והכנסת, עתירה לבג"ץ.
ארבל אסטרחן: הכנסת נדרשה להגיש תגובה.
ארבל אסטרחן: עוד היום, אחר הצהריים היא תוגש וכנראה מחר יתקיים דיון בעניין.
ארבל אסטרחן: לא נטענו פה טענות לפגמים מצד הכנסת, הטענות הן לפגמים מצד הממשלה, ועדת השרים – כן דנו בערר, לא דנו בערר, וכו'.
ארבל אסטרחן: לגבי הכנסת התבקש בית המשפט לקבוע שלא יתקיימו הצבעות בזק ביחס להצעת החוק, טרם קיום הצבעה נוספת בממשלה.
יעקב אדרי: מה באמת קורה?
יעקב אדרי: אולי באמת נמתין עד שתתברר העתירה?
יריב לוין: אני מציע שבג"ץ יקבע את סדר היום פה, בכנסת.
יריב לוין: נעביר את הנשיאות ללשכת נשיא - - חבר הכנסת אדרי, יש פה פרוטוקול.
יריב לוין: תחשוב טוב על מה שאתה אומר, כי אתה מבין מה המשמעות.
יעקב אדרי: רק לשמוע - - שהכנסת תהיה מעל לכל, אין לי ויכוח אתך.
יריב לוין: אז זו התשובה.
יעקב אדרי: אבל תן לי בכל זאת לשמוע אותה.
ארבל אסטרחן: בכל מקרה כאמור, לא - -
ארבל אסטרחן: העותרים כבר רומזים שיש להם טענות גם לגבי תוכן החקיקה המוצעת, אבל הם לא מרחיבים בזה כי ברור שזה לא השלב שבו אפשר לטעון את זה, אלא רק לאחר שהחוק יחוקק וכל העניינים האלה יידונו גם בוועדה ובמליאה.
ארבל אסטרחן: לגישתנו, כמובן לא נטען שיש פגם כלשהו מצד הכנסת, וגם כמי שמכירים היטב את ההליכים- הכנסת לא מחויבת בהליכים שבה להחלטות של הממשלה, של ועדת שרים.
ארבל אסטרחן: אלה שני הליכים מקבילים.
ארבל אסטרחן: אבל היה חשוב להביא את הדברים האלה לתשומת הלב.
משה גפני: אני מבקש אדוני היושב ראש לדעת – אם זה עובר לוועדת החוקה, באיזה שעה יתקיים הדיון?
יריב לוין: בשמונה בבוקר מחר ייפתח הדיון.
משה גפני: ואם ועדת הפנים – באיזו שעה?
יריב לוין: את זה נשאל את חבר הכנסת אמנון כהן, אם וכאשר זה יגיע אליו.
משה גפני: בשמונה בבוקר דיון ?
יריב לוין: אם היינו מתחילים יותר מאוחר היו נשמעות טענות שלא נתנו זכות לדבר.
יריב לוין: אני עובר להצבעה, למען הסדר הטוב.
יריב לוין: ההצבעה היא על ההצעה להעביר לוועדת החוקה, חוק ומשפט.
יריב לוין: אם ההצעה לא תתקבל נצביע על אפשרויות אחרות.
יריב לוין: רק למען הסדר הטוב: במקום חבר הכנסת שלמה מולה – חבר הכנסת דורון אביטל, במקום חברת הכנסת רוחמה אברהם בלילא – חברת הכנסת סולודקין, במקום חבר הכנסת יואל חסון – חבר הכנסת אדרי, במקום חבר הכנסת גילאון – חבר הכנסת הורוביץ, במקום חבר הכנסת רותם – חברת הכנסת שמטוב, במקום חבר הכנסת אייכלר – חבר הכנסת גפני, במקום חבר הכנסת פיניאן – חבר הכנסת יעקב כץ.
יריב לוין: רבותיי, מי בעד להעביר את הצעת החוק לוועדת החוקה, חוק ומשפט?
יריב לוין: – 8 בעד.
יריב לוין: – 4.
יריב לוין: – 1.
יריב לוין: לפיכך, ההצעה תידון בוועדת החוקה, חוק ומשפט.
יריב לוין: כמי שמחליף כרגע את היושב ראש אני כבר אומר שהדיון ייפתח מחר בשעה 08:00 בבוקר.
יריב לוין: אני פותח את הישיבה ואני מתנצל על הצורך שהיה לי לדחות אותה.
יריב לוין: על סדר היום בקשת חבר הכנסת אמנון כהן להעברת דיון מהיר בנושא החלטת שר הפנים לפטור מתשלום ארנונה למוסדות שבהם יש פנימיות, הצעת חברת הכנסת זהבה גלאון מוועדת הפנים והגנת הסביבה לדיון בוועדת הכספים.
יריב לוין: אני מבין שחבר הכנסת משה גפני הסכים לקבל עליו את הטיפול בהצעת החוק הזו ונוכח הבקשה של יושב ראש ועדת הפנים וההסכמה של יושב ראש ועדת הכספים, אני מציע שנאשר את הבקשה.
יריב לוין: הצבעה בעד – רוב מתנגדים – 0 נמנעים – 0 הבקשה אושרה הצעת חוק יסודות התקציב ( תיקון – דיווח על ביצוע תקציב הכנסת), התשע"א-2011 (פ/18/3372), הצעת חה"כ יריב לוין, הכנה לקריאה ראשונה.
יריב לוין: אני עובר לנושא השני: הצעת חוק יסודות התקציב (תיקון - דיווח על ביצוע תקציב הכנסת),התשע"א-2011 (פ/3372/18).
יריב לוין: הצעה שבאופן פורמלי היא הצעתי, בהכנה לקריאה ראשונה, אבל, אדוני המנהל הכללי, כפי שוועדת הכנסת עוסקת כאן הרבה מאוד בהצעות חוק שאני אמנם חתום עליהן, אבל ארבל היא בעצם המחוקק האמיתי, כך הפעם, נדמה לי שהצעת החוק הזו היא פרי יוזמתך ומהלך שאתה הובלת ומהלך חשוב של מתן דיווח חצי שנתי לוועדה המשותפת לעניין תקציב הכנסת, באשר לביצוע התקציב.
יריב לוין: הצעת החוק הזו היא תולדה של היוזמה שלך ואני שמח שאני יכול לממש הלכה למעשה את הרעיון הנכון הזה ולקדם את זה.
חיים אורון: זה לא חצי שנתי, זה תוך שישה חודשים מתום שנת הכספים.
יריב לוין: כן, אני קורא לזה דיווח חצי שנתי משום שלפני שנת הכספים הבאה אנחנו הרי מקיימים תמיד דיון שהוא בראיית התקציב הבא, עם הסתכלות אחורה.
יריב לוין: זה נכון שבתקציב דו שנתי זה לא בהכרח בדיוק קורה בצורה הזאת, אבל---
חיים אורון: זה קורה גם משום מה---
יריב לוין: כן, כי צריך לעשות העברות.
יריב לוין: כן, אני חושב שזה טבע הדברים, אבל נדמה לי שהעיגון העקרוני של הדבר הזה כחובה, לשמחתנו היום יש לנו מנהל כללי שמבין את החשיבות של העניין ויזם את הדבר הזה.
יריב לוין: אני לא יודע מה יקרה בעתיד ולכן אני חושב שזה חשוב שהדבר הזה יעוגן בצורה מסודרת במסגרת החוק.
יריב לוין: אני מציע, ארבל, שתתני סקירה לגבי ההצעה.
יריב לוין: לפני, ספי זינגר, נציג משרד המשפטים, רצית הערה.
ספי זינגר: הערה קטנה לנוסח.
ספי זינגר: מה שיש בצד, 'ידווח יושב ראש הכנסת' וכולי, היינו רוצים לכתוב, 'יגיש דוח', כדי שזה יהיה דוח בכתב ולא תהיה אפשרות לתת את זה בעל פה, כי דוחות כספיים בדרך כלל נכון יותר שיוגשו בכתב, אם יש דוחות עם מספרים, וזה גם הנוסח שנמצא ביחס לחובה של שר האוצר לדווח.
יריב לוין: אבל שר האוצר, כאשר כתוב 'הדיווח של שר האוצר', הוא מופיע כחובת דיווח בכתב, או מופיע כחובת דיווח ללא ההעברה הזאת?
ספי זינגר: כתוב 'יגיש דוח', יגיש דוח זה בדרך כלל דוח שכתוב אחרי זה גם בסעיף קטן (ב), 'הדוחות ייערכו בצורה שתאפשר השוואת סכומי ההוצאה', לא כתוב בדוח, אבל כשכתוב 'יגיש דוח' והדוח ייערך בצורה כזאת, זה בעצם אומר שזה בכתב.
ספי זינגר: דוחות מהסוג הזה הם דוחות שקשים לדיווח בעל פה, נכון יותר לעשות אותם דוחות בכתב.
יריב לוין: אתם רואים בעיה עם זה?
ארבל אסטרחן: אני רוצה להסביר, כי זה עלול להשליך על הדיווח של האוצר.
ארבל אסטרחן: הרעיון כאן היה, כמו שאמר יושב ראש הוועדה, לקבוע חובת דיווח של יושב ראש הכנסת או מי מטעמו בגדול על הנושא של ביצוע התקציב, ואז מצאנו שיש הוראה כזו בסעיף 49 בחוק יסודות התקציב, לגבי דיווח על תקציב המדינה, על ידי שר האוצר.
ארבל אסטרחן: חשבנו שאפשר לקבוע את ההוראה בסמוך להוראה הכללית עם השינויים הרלוונטיים.
ארבל אסטרחן: בסעיף 49 לחוק יסודות התקציב שמצוטט גם בדברי ההסבר בהצעת החוק שבפניכם אומר שתוך שישה חודשים לאחר תום שנת כספים פלונית יגיש שר האוצר לכנסת דוחות ואז יש פירוט מה הוא מדווח, תקבולים שהתקבלו, הוצאות שהוצאו, מספר משרות שמולאו, התחייבויות שניתנו לפי סעיף 17 וזה קשור לשיפוי עליית המדד והעברות שנעשו, העברות של משרות והעברות בנושא של הרשאה להתחייב.
ארבל אסטרחן: הדוחות הללו אמורים להיות ערוכים, כתוב בסעיף 49, בצורה שתאפשר השוואת סכומי הוצאה שהוצאו, מספרי משרות שמולאו, לעומת הסכומים ומספרי המשרות שבסעיפי התקציב, תחומי הפעולה והתכניות שבחוק התקציב השנתי לאותה שנת כספים.
ארבל אסטרחן: ויש שם עוד הוראה, שלאחר תום רבעון יגיש שר האוצר לוועדת הכספים אומדן של ביצוע הגירעון, זה לא רלוונטי לנו.
ארבל אסטרחן: מבירור שניסיתי לעשות לגבי הדיווחים, אפשר להסיק מכאן שהדיווחים מוגשים בכתב לאור סעיף קטן (ב) שמדבר על עריכת הדוחות באופן שיאפשר השוואת סכומי הוצאה למה שהיה בחוק התקציב, זאת אומרת זה אמור להיות מוגש כדבר של השנה שחלפה לעומת מה שנקבע בחוק התקציב.
ארבל אסטרחן: ביררתי עם מזכירת הכנסת, האם האוצר הגיש בשנים האחרונות או בשנים שהיא זוכרת את הדוח הזה, האמת שהיא לא כל כך ידעה על מה אני מדברת.
ירדנה מלר: אני גם ביררתי עם אלינור, שבחופשת לידה, והיא גם לא זוכרת.
ארבל אסטרחן: ביקשתי גם לברר עם ועדת הכספים, נועה דיברה עם הצוות של ועדת הכספים, אולי במקרה זה הוגש אליהם, נכון?
ארבל אסטרחן: הם גם אמרו שהם לא יודעים על מה מדובר.
ארבל אסטרחן: דיברתי עם היועצת המשפטית של ועדת הכספים, היא דווקא כן אמרה שהיא מכירה את הדבר הזה והיא חושבת שלפחות שלוועדה נמסרו דברים בעניין הזה.
ארבל אסטרחן: בכל מקרה, כמובן, הסעיף כפי שמוצע כאן, ואני תיכף אסביר אותו, הוא סעיף עצמאי שלא תלוי בדיווחי האוצר אם הם עושים את זה או לא עושים את זה, שכמובן החוק מחייב אותם לעשות, זאת אומרת אין פה בכלל עניין של שיקול דעת, תוך שישה חודשים מתום שנת הכספים הם צריכים לעשות את זה.
ארבל אסטרחן: מה שמוצע בהצעת החוק שבפניכם היא להוסיף באותו סעיף, 49, סעיף קטן חדש, (ד), שיאמר 'שלעניין סעיף תקציב הכנסת', ופה אני אזכיר שיש לנו כבר הוראות בחוק יסודות התקציב לעניין סעיף תקציב הכנסת, למשל כל עניין הוועדה המשותפת, 'ידווח יושב ראש הכנסת או עובד הכנסת שהוא מינה לשם כך', פה הוא יחליט מי זה יהיה, 'לוועדה המשותפת לפי סעיף 11(ב) לאותו חוק יסודות התקציב', שזה ועדה שמורכבת מחמישה חברי ועדת הכנסת וחמישה חברי ועדת הכספים בראשות יושב ראש ועדת הכנסת, 'במועד האמור', כלומר שישה חודשים מתום שנת הכספים.
ארבל אסטרחן: הדיווח פה מבוסס על מה שקיים בדיווח האוצר, הוא רק קצת שונה עם שינויים רלוונטיים.
ארבל אסטרחן: זאת אומרת מה שמוצע לקבוע זה הוצאות שהוצאו, לרבות הוצאה מותנית בהכנסה.
ארבל אסטרחן: דיברתי עם החשב האם יש בכנסת דבר כזה, כי בכנסת אין כל כך הכנסות---
חיים אורון: ארבל, אין דבר כזה, אבל יכולה להיווצר סיטואציה שיהיה כזה דבר.
חיים אורון: בבוקר חשבנו על הדבר הזה, יכולה להיווצר סיטואציה שייווצר, חשבנו על ערוץ הכנסת למשל, שיהיו איזה שהן הכנסות שהן---
ארבל אסטרחן: אוקי, בכל מקרה אני גם חשבתי שכדאי להשאיר את זה, כי סעיף 11(ב) היום, כשהוא מדבר על סמכויות הוועדה המשותפת, הוא אומר שיש לו סמכות להעביר סכומים ומשרות או להגדיל סכום של הוצאה מותנית בהכנסה בכל תכנית ולכן הייתי משאירה את הדבר הזה בכל מקרה, אם אין אז אין.
ארבל אסטרחן: מספר המשרות שמולאו - זה אותו נוסח שקיים היום בדיווח של האוצר.
ארבל אסטרחן: העברות שנעשו לפי סעיף 11(ב), שזה העברות של סכומים או משרות מתכנית לתכנית.
ארבל אסטרחן: שימוש בעודפי תקציב - גם לפי סעיף 13 לחוק, אלה מקרים שבהם נותר עודף בתקציב הכנסת.
ארבל אסטרחן: אני רק רוצה להסב את תשומת הלב שהדברים שהאוצר מדווח עליהם אלה התחייבויות והעברות, אלה דברים שברגיל ועדת הכספים לא מאשרת אלא רק מקבלת עליהם הודעה, בעוד שכאן אלה דברים שהוועדה צריכה לאשר.
ארבל אסטרחן: כלומר היא מאשרת את זה לקראת סוף השנה ואחרי חצי שנה הוא מדווח לה בעצם על מה שהיא אישרה.
ארבל אסטרחן: אז צריך לחשוב אם בעצם נחוץ לדווח לה על מה שהיא אישרה.
ארבל אסטרחן: .. אבל, שוב, היות והדיווח הזה לא נעשה במועד של סוף השנה.
יריב לוין: על פניו זה מיותר, העניין הוא שזה טוב שזה יתאם עד כמה שאפשר את ההוראות שיש לגבי הדיווח של האוצר, כי אחרת זה ייראה כאילו ניסו להוציא החוצה כל מיני דברים.
יריב לוין: זאת אומרת את ההסבר הזה שכולנו עכשיו שומעים, מי שיקרא את החוק לא יבין.
יריב לוין: לכן אולי כדאי שזה ייכתב, חרף העובדה שזה באמת מיותר, על מנת שלא יתחילו לחשוד שפה רוצים להעלים משהו באופן מכוון.
ארבל אסטרחן: אוקי, אפשר להשאיר את זה, רק צריך לשים לב לדבר.
ארבל אסטרחן: ועל הדוחות יחולו הוראות סעיף קטן (ב), שאומר שהם ייערכו בצורה שתאפשר השוואת סכומי הוצאה שהוצאו, מספרי משרות שמולאו, לעומת הסכומים ומספרי המשרות שבסעיף התקציב, תחומי הפעולה והתכניות שבחוק התקציב השנתי לאותה שנת כספים.
ארבל אסטרחן: פה אני רק אזכיר ששנת כספים, גם כשיש תקציב דו שנתי, היא שנה.
ארבל אסטרחן: שנת תקציב נחשבת שנתיים, אבל שנת כספים היא שנה, זאת אומרת תמיד זה יהיה חצי שנה מתום כל שנה.
יריב לוין: ההתחייבויות לפי סעיף 17?
ארבל אסטרחן: את זה אנחנו מורידים.
ארבל אסטרחן: מה שהאוצר מדווח זה התחייבויות בעניין של שיפוי, הנה: 'הממשלה לא תיתן התחייבות לשיפוי בשל עליית המדד אלא באישורה המוקדם של הוועדה', הכנסת לא נותנת התחייבויות לשיפוי בשל עליית המדד.
חיים אורון: שכר צמוד זה לא התחייבות לשיפוי, זה צמוד מהיום ואילך.
ארבל אסטרחן: פעם בשנה הוא מוצמד.
יריב לוין: בכל מקרה אני מבין שסעיף 17 מתייחס רק לממשלה ולא לכנסת בכלל, אז ממילא הוא לא יכול לחול פה בכל מקרה.
ארבל אסטרחן: בכל מקרה אני גם דיברתי עם החשב, ביקשתי ממנו לראות את המינוחים שמוצע להשתמש בהם, לוודא שהוא מבין אותם ויודע בדיוק מה הם אומרים ומה זה יחייב להחיל.
ארבל אסטרחן: לעניין ההערה של משרד המשפטים, לאור העובדה שכתוב שהדוחות ייערכו בצורה שתאפשר השוואת סכומי הוצאה ומספרי משרות, לעומת הסכומים ומספרי המשרות בחוק התקציב השנתי, אני חושבת שברור שהדבר הזה יוגש בכתב.
ספי זינגר: אבל לא כתוב דוח בכלל בהתחלה.
ארבל אסטרחן: אבל על הדוחות יחולו הוראות סעיף קטן (ב).
ספי זינגר: אבל הוא לא חייב בדוחות, כתוב 'ידווח'.
ספי זינגר: צריך להגיש דוח.
ספי זינגר: צריך לכתוב במקום 'ידווח', 'יגיש דוח'.
יריב לוין: אפשר לעשות אותו דבר כמו שכתוב.
יריב לוין: אני חושב שזה כדאי.
דן לנדאו: זה כמו להגיד במקום 'יתחקר', 'יבצע תחקיר'.
יריב לוין: לא, במקום 'יגיש שר האוצר לכנסת דוחות', אז אפשר להגיד אותו דבר.
יריב לוין: פשוט להיצמד לאותו מינוח.
יריב לוין: אני חושב שטכנית זה נראה יותר נכון, אחרת יתחילו לשאול מה ההבדל ביניהם ולמה התכוונו פה ככה ושם כתבו אחרת.
דן לנדאו: תראו כמה מלים נכנסו לפרוטוקול על ה...
ארבל אסטרחן: כי פשוט כנראה הדיווח של שר האוצר נעשה בעיקרו בעל פה, אבל בסדר.
יריב לוין: הוא לא נעשה, כמו שאנחנו מבינים.
ארבל אסטרחן: או אם נעשה, אז כנראה לא מוגש בצורה מסודרת.
יריב לוין: בוא נגיד ככה, שהפסידו חברי האופוזיציה שאף אחד מהם לא בא לדיון הזה.
ארבל אסטרחן: בכל מקרה זאת ההצעה.
ארבל אסטרחן: חשבתי אם צריך לעשות פה סעיף תחילה, אבל לא נראה לי שנדרש, במיוחד אם החוק יעבור עד סוף השנה, אז ברור שהוא יחול מ-2012 ואז ה'תוך שישה חודשים' יחול תוך שישה חודשים מתחילת 2012.
דן לנדאו: מה גם שתכל'ס ביצענו את החובה הזאת ביולי האחרון לגבי 2011.
דן לנדאו: החציון הראשון של 2011, זה מה שעשינו.
ארבל אסטרחן: כן, גם לאור העובדה שכתוב 'שישה חודשים---
יריב לוין: לא ביצעתם, יזמתם.
יריב לוין: אתה יזמת את זה.
דן לנדאו: זה נכון, רוב הדיון הוקדש לעניינים אחרים, כזכור.
יריב לוין: לא חשוב, אבל היוזמה בעניין הזה היתה יוזמה שלך וזה באמת ראוי להערכה.
ארבל אסטרחן: מכיוון שזה תוך שישה חודשים מתום שנת כספים, אז גם אם החוק יעבור בזמן הקרוב, זה ברור שזה לא יחול ב-2011, אז אני לא חושבת שצריך פה תוספת כזאת.
ארבל אסטרחן: אלה הדברים.
יריב לוין: אוקי, עכשיו מה שנשאר לנו זה רק להוסיף בסעיף על חובת נשיאת בית המשפט העליון להעביר גם את הדיווח הזה והנה נייצר כאן דרמה גדולה.
ארבל אסטרחן: זה חלק מתקציב המדינה.
יריב לוין: כן, אני יודע.
יריב לוין: אל תיבהלי, ארבל---
קריאה: הפרוטוקול לא רואה את החיוך.
יריב לוין: הרעיונות שלי הם בדרך כלל אולי מרחיקי לכת, אבל עדיין על הקרקע.
ארבל אסטרחן: הדבר היחיד שאין עליו הוראה מיוחדת זה תקציב הביטחון שלכאורה היום נכלל בטעות, זאת אומרת אין דיווח לוועדה של תקציב הביטחון, הוא חלק מתקציב המדינה.
ארבל אסטרחן: כנראה צריך להיות אם היה מוגש.
יריב לוין: לזה התכוונתי שאני עם רגליים על הקרקע.
יריב לוין: אדוני הרב המשיא את המחותנים בחוק הזה, יש לך איזה הערה?
יריב לוין: טוב, אז אני באמת רוצה להודות לכולם, גם למנהל הכללי, גם לחשב, לארבל, על העבודה על החוק הזה וכמובן כל הצוות של הוועדה.
יריב לוין: אני מעמיד את החוק בנוסח כפי שהקריאה אותו ארבל להצבעה.
יריב לוין: הצבעה על החוק בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין אושר לקריאה ראשונה פה אחד אושר לקריאה ראשונה.
זאב אלקין: על סדר היום: בקשת יושב-ראש ועדת הכספים להקדמת הדיון בהצעת חוק התייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום התוכנית הכלכלית לשנים 2009 ו-2010)(תיקון מס' 5), התשע"א-2011 - בקשה לפני הקריאה השנייה והשלישית, פטור מחובת הנחה, להקדמת הדיון פורמלי, על-פי הוראת סעיף 88 לתקנון הכנסת.
דוד רותם: אני רוצה להבין, למה זה בוער.
משה גפני: אדוני היושב-ראש, החוק הזה נתמך פה אחד על-ידי הקואליציה והאופוזיציה כאחד – אני משבח את האופוזיציה על כך – הם מגלים פה אחריות; אני גם משבח את הקואליציה, שתומכת.
משה גפני: החוק הוא הרפורמה במס.
משה גפני: מה שניסינו במשך שנתיים, לא הצלחנו, ואנחנו מצליחים עכשיו לעשות שינוי בנטל המס.
משה גפני: אם זה לא מאושר היום במליאת הכנסת – אנחנו נמצאים בדצמבר – צריך לקחת בחשבון, שגם אנשים פרטיים, גם המוסדות, גם רואי החשבון וגם הכלכלנים לא ייערכו ל-1 בינואר.
משה גפני: זה יהיה חוסר-אחריות מצדנו.
משה גפני: אין שום סיבה, מה גם שזה אושר פה אחד – אני מאוד מבקש שזה יבוא היום.
משה גפני: אם אנחנו דואגים לציבור – הציבור לא יוכל לעמוד, הוא צריך להיערך לעניין, הוא לא יודע מה יהיה בסוף.
שלמה מולה: זה לא חוק ממשלתי, נכון?
משה גפני: זה חוק ממשלתי ופרטי, מחובר.
דוד רותם: של מי הפרטי?
זאב אלקין: חברים, אנחנו כרגע לא דנים בתוכן החוק, למרות שחשוב מה שציין חבר הכנסת גפני, שאושר פה אחד, ולכן עשינו את הכינוס הזה בהתראה קצרה, כי ידענו שהנושא הוא בהסכמה – גם הודענו את זה בנשיאות הכנסת, שכל עוד ועדת הכספים תסיים את עבודתה, ננסה מאותן סיבות שהזכיר אותן יושב-ראש ועדת כספים – להביא אותו להצבעה כבר היום.
משה גפני: אני מבטיח לחבר הכנסת רותם שאבדוק מה זה הצעת החוק הפרטית, אני מבטיח שאנסה.
משה גפני: זה כבר מזמן לא שם - זה חוק של הוועדה לגמרי.
זאב אלקין: אם כך, אני מודה ליושב-ראש ועדת הכספים על ההסבר, ומביא את בקשתו לאישור ועדת הכנסת.
יריב לוין: על סדר-היום: הרכב הוועדה המשותפת של ועדת הכנסת וועדת הכספים לתקציב הכנסת, על-פי בקשות שהגיעו אלי מטעם סיעות העבודה וקדימה, שאנחנו צריכים באופן טכני לאשר אותן.
יריב לוין: אני מבקש לאשר חילופי אישים בוועדה המשותפת לועדת הכנסת ולוועדת הכספים לתקציב הכנסת, כאשר מטעם ועדת הכנסת – במקום חבר הכנסת דניאל בן-סימון יכהן חבר הכנסת איתן כבל.
יריב לוין: וזה חילוף של מפלגת העבודה, כמובן.
יריב לוין: ומטעם ועדת הכספים – במקום חברי הכנסת יעקב אדרי ורונית תירוש יכהנו חברי הכנסת רוחמה אברהם-בלילא ומגלי והבה, וזה כמובן חילוף שנעשה מטעם סיעת קדימה.
יריב לוין: מי בעד לאשר את שתי הבקשות?
יריב לוין: בעד הבקשות – פה אחד
יריב לוין: פה אחד .