GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יריב לוין: מה שקובע הוא מה שעבר במליאה.
יריב לוין: זו נקודת החיתוך.
ארבל אסטרחן: כך חשבתי, אבל עכשיו הפכתם את זה.
ארבל אסטרחן: החוק בקריאה הראשונה, ברור שהוא קובע.
ארבל אסטרחן: עכשיו נראה מה הוועדה יכולה לעשות.
ארבל אסטרחן: אם הוועדה פיצלה לשני חוקים, אז זה חל, זה תופס גם בכנסת הבאה.
ארבל אסטרחן: אם הוועדה מיזגה שתי הצעות שעברו - -
יריב לוין: כי אז אני בעצם מחיל רציפות על מרכיב שפוצל, אני לא מחיל רציפות כללית.
ארבל אסטרחן: אם הוועדה לקחה שתי הצעות שעברו קריאה ראשונה ומיזגה אותן?
יריב לוין: גם יחול.
ארבל אסטרחן: אם היא מיזגה משהו שעבר ראשונה עם משהו שעבר טרומית?
יריב לוין: אותו הדבר.
ארבל אסטרחן: כי על הטרומית אי אפשר להחיל רציפות בנפרד.
ארבל אסטרחן: אם במהלך הדיונים נטען נושא חדש ווועדת הכנסת החליטה על משהו שהוא נושא חדש, או לא נושא חדש?
יריב לוין: זו שאלה.
יריב לוין: יכול להיות שפה צריך להשאיר פתוח.
יריב לוין: הייתי משאיר את זה פתוח, לא הייתי כובל.
יריב לוין: אני אומר - נעשה את החיתוך לפי מה שהיא במליאה, זה יהיה הכלל.
ארבל אסטרחן: אם הוגשו הסתייגויות?
יריב לוין: אז הכל יהיה מחדש נקודת החיתוך היא הקריאה הראשונה.
יריב לוין: זה גם ההיגיון- אני מחיל דין רציפות על הקריאה הראשונה.
ארבל אסטרחן: אז השינוי ממה שכתבתי קודם זה רק הנושא של המיזוגים.
יריב לוין: אז מה שנישאר לנו זה את סימן ה' לישיבה הבאה.
סהר פינטו: הערה טכנית – אפרופו הפיצולים.
סהר פינטו: המספור.
סהר פינטו: ברגע שמפצלים, זה נשאר עם אותו מספור.
סהר פינטו: יש אפשרות לשנות?
ארבל אסטרחן: כבר היום, בחוברת אחת של - - יש אפשרות לשנות.
סהר פינטו: זה מבלבל כי כאילו יש אותו מספר לכמה חוקים שונים.
ארבל אסטרחן: המספר הוא מספר החוברת שבה זה פורסם לקריאה ראשונה.
ארבל אסטרחן: את זה אי אפשר לשנות.
ארבל אסטרחן: את השם אנחנו כן משנים.
ארבל אסטרחן: נניח – אם מתוך חוק ההסדרים מפצלים תיקון לחוק העונשין, אז כשהוא יעלה לשניה ושלישית הוא לא ייקרא – חוק ההסדרים, תיקון מספר, אלא – חוק העונשין, תיקון מספר.
ארבל אסטרחן: אפילו שהוא עבר קריאה ראשונה בשם חוק ההסדרים.
ארבל אסטרחן: השם ישתנה.
ארבל אסטרחן: אבל מספר החוברת – זה משקף איפה זה פורסם לקריאה ראשונה, אי אפשר לשנות את זה.
סהר פינטו: - כמו שיש לפרטי.
סהר פינטו: כמו שיהיה לחוקים שאושרו בראשונה, כמו שיש לחוקים בכנסת, כמו שיש לחוק שפוצל - -
ארבל אסטרחן: אבל גם היום יכולים להיות כמה חוקים עם אותו מספר.
ארבל אסטרחן: השם שונה, אבל - - הבעיה היא שזה אותו שם כי בכחול זה נקרא באותו שם.
ארבל אסטרחן: נותנים לזה אחר כך שם רק כשזה עולה לשניה ושלישית - -
יריב לוין: למה לא למספר את הכחול לא לפי מספרי חוברת אלא על פי מספר חוק?
ארבל אסטרחן: אבל בכחול היה חוק מסוים עם מספר אחד.
ארבל אסטרחן: עכשיו, חלשניה ושלישית הוא יקבל שמות נפרדים.
ארבל אסטרחן: זה ייקרא- חוק העונשין, וזה – חוק סדר הדין הפלילי, אבל הם שניהם פורסמו באותה חוברת.
ארבל אסטרחן: היסטורית הם היו פעם אחד.
סהר פינטו: היום זה קיים היום מ/541 שזה חוק ההסדרים, יש לך 20 חוקים שהם כאלה, כי כל מה שפיצלו נשאר מ/541
יריב לוין: בישיבה הבאה נשלים את הזנב הקטן ונתחיל את המעבר המכריע והסופי.
יריב לוין: אני רוצה, בפתח הדברים, בשם כולנו כאן, להשתתף בצערה של מנהלת הוועדה היקרה שלנו, אתי, שאחותה נפטרה.
יריב לוין: אני מקווה שהיא לא תדע עוד צער.
יריב לוין: אנחנו עוברים לסדר-היום.
יריב לוין: הנושא הראשון, על-פי בקשת יושב-ראש סיעת ש"ס, חבר הכנסת אברהם מיכאלי, הוא המלצה לחילופין בראשות ועדת הפנים והגנת הסביבה – בהתאם לסעיף 97 יב(א) לתקנון הכנסת.
יריב לוין: כפי שאני מבין, חבר הכנסת מיכאלי, הבקשה היא שבמקומו של ידידנו חבר הכנסת דוד אזולאי, שעשה מלאכה נאמנה וטובה כיושב-ראש הוועדה, יכהן חבר הכנסת אמנון כהן, שיבוא במקומו הן כחבר הוועדה והן נמליץ בפני הוועדה לאשר גם את כהונתו כיושב-ראש הוועדה.
אברהם מיכאלי: קודם כחבר ואחר כך כיושב-ראש.
יריב לוין: כמובן, נודיע במליאה על כהונתו כחבר, ואז נאשר בישיבה של ועדת הפנים שנקבעה למחר, בהצבעה, את החילופין.
יריב לוין: מי בעד לאשר את המלצת ועדת הכנסת בדבר בחירתו של חבר הכנסת אמנון כהן כיושב-ראש ועדת הפנים והגנת הסביבה?
יריב לוין: הצבעה בעד – 4 נגד – אין נמנעים – אין
יריב לוין: חילופי ממלאי מקום קבועים בוועדות הכנסת – בקשת סיעת ש"ס
יריב לוין: בהתאם לבקשה של חבר הכנסת מיכאלי, חבר הכנסת דוד אזולאי יחליף את חבר הכנסת אמנון כהן כחבר בוועדת הכלכלה וכממלא-מקום קבוע בוועדת החוץ והביטחון.
יריב לוין: על העניינים האלה תימסר הודעה במליאה, על-מנת שייכנסו לתוקף, ואין צורך שנצביע עליהם.
זאב אלקין: בוועדת הכספים לא?
אברהם מיכאלי: יש הסכמה ביניהם שנעשה את זה יותר מאוחר.
יריב לוין: לאור השינויים האלה, ועדת הכנסת צריכה גם לאשר שינויים בהרכב הוועדות המשותפות שבהן חברים חברי הכנסת אזולאי וכהן.
אברהם מיכאלי: הוועדות מתחלפות ביניהן, פנים וכלכלה.
יריב לוין: אני מבין שהשינויים הם כאלה שבוועדה משותפת לוועדת כלכלה, חינוך תרבות וספורט, לדיון בהצעות חוק רשות השידור (תיקון מס' 25), מ/541, והצעת חוק הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו, התש"ן-1990, יכהן חבר הכנסת דוד אזולאי במקום חבר הכנסת אמנון כהן מטעם ועדת הכלכלה.
יריב לוין: וכן בוועדה המשותפת לוועדת הפנים והגנת הסביבה ולוועדת הכלכלה, לדיון בהצעת חוק התכנון והבנייה, התשע"א-2010, חבר הכנסת אמנון כהן יכהן כחבר מטעם ועדת הפנים במקום חבר הכנסת דוד אזולאי, והוא יהיה יושב-ראש הוועדה.
זאב אלקין: צריך להצביע על זה.
ארבל אסטרחן: צריך להצביע על זה פה.
אברהם מיכאלי: גם דוד אזולאי עדיין יהיה חבר מטעם ועדת הכלכלה.
יריב לוין: חבר הכנסת דוד אזולאי ימשיך לכהן בוועדה המשותפת מטעם ועדת הכלכלה במקום חבר הכנסת אמנון כהן.
יריב לוין: אני מניח שאין בקשה להצביע על מי מהסעיפים האלה בנפרד.
יריב לוין: לפיכך אנחנו נצביע על כל השינויים שקראתי בהרכב הוועדות המשותפות, לרבות כהונתו של חבר הכנסת אמנון כהן כיושב-ראש הוועדה המשותפת לדיון בהצעת חוק התכנון והבנייה.
יריב לוין: גם ההצעה הזאת אושרה.
יריב לוין: יש לנו לבצע מעבר על הסעיף האחרון, שמסכם בזה את המעבר הראשון על כל החומר בפרק החקיקה, ואז אנחנו למעשה נעשה מעבר שני ומסכם, שבמסגרת שלו גם נתייחס לאותן נקודות שהיו לגביהן מחלוקות וגם נבהיר מקומות שבהם היו תיקוני ניסוח או השלמות ניסוח, שכולם יראו בדיוק מה הפורמולה הסופית שמוצעת כאן.
יריב לוין: אנחנו בעמוד 29 סימן ה' סעיף 33.
ארבל אסטרחן: הגענו בישיבה הקודמת עד הסעיף הקודם.
ארבל אסטרחן: כמו שאמרנו, בישיבה הקודמת היתה איזה מחשבה טיפה לפתח את הסימן הזה, משהו בנוגע לחוק התקציב, ההסדרים.
ארבל אסטרחן: בסוף חשבנו שלא נכון לעגן פה דברים שאנחנו חושבים שהם גם ככה לא פשוטים, ואולי חוק ההסדרים יצומצם ויעבור מן העולם, ואין מקום להקדיש לו יותר מדי הוראות מיוחדות, ולכן חשבנו להשאיר את ההוראה שקיימת היום בתקנון בנוסח טיפונת שונה, ש"בדיון על הצעת חוק תקציב המדינה ובמקרים אחרים מן הכלל, רשאית ועדת הכנסת לקבוע סדרי דיון מיוחדים, לרבות קביעת מסגרת הדיון וזמני הדיבור".
ארבל אסטרחן: זה היום סעיף 131, הוא מוכר ולפיו באמת ועדת הכנסת קובעת הוראות מיוחדות, בעיקר כמעט תמיד רק לגבי תקציב והסדרים, שזה בעיקר נושא של מסגרת דיון, זמני דיבור, מתי תתחיל ההצבעה ומתי תסתיים וכולי.
ארבל אסטרחן: אחריו יבוא סעיף שעניינו יהיה תחילה והוראות מעבר.
ארבל אסטרחן: לאור זה שנראה את הנוסח הסופי ונראה עד כמה הוא שונה מהמצב – אם יהיו שינויים מאוד מאוד גדולים של המצב הקיים, שכנראה זה לא יקרה, כי אנחנו יודעים פחות או יותר איפה אנחנו עומדים; שינויים מאוד גדולים יחייבו אולי תחילה אפילו מהכנסת הבאה או המאוחרת, אבל אם אלה שינויים מינוריים שאפשר להמשיך איתם אפילו על הצעות חוק שכבר בתהליך, יכול להיות שלא יהיה מקום לתחילה מאוד דחויה.
ארבל אסטרחן: זה משהו שנחליט ממש בסוף.
יריב לוין: אם כך, אנחנו עוברים חזרה להתחלה ומתחילים את המעבר הסופי והמסכם, כאשר בנייר שמונח לפניכם, באותם מקומות שהיו בהם חילוקי דעות או נושאים שלא פתרנו סופית, יש התייחסות ויש כוכבית בצד.
יריב לוין: מקומות שבהם נעשו שינויים בניסוחים, יש הדגשה בגוף הטקסט.
יריב לוין: ארבל, אני מציע שפשוט נתחיל.
יריב לוין: תתייחסי בקצרה בכל מקום שיש הבהרה לגבי הניסוח.
ארבל אסטרחן: כמו שאמר יושב-ראש הוועדה, ההדגשות מסמנות שינויים שעשינו כאן במהלך הדיונים, אבל אלה בעצם דברים שהוסכם עליהם, וזה פשוט היה שינוי נוסח.
ארבל אסטרחן: אין המון הערות.
ארבל אסטרחן: צריך לומר שמבין חברי הכנסת, חבר הכנסת רותם הוא היחיד שנתן הערות, ויש הערה מסוימת שקיבלנו מהשר בגין, שמייד נגיע אליה.
דוד רותם: חבר הכנסת רותם הוא היחיד שהתקנון חשוב לו - - -
יריב לוין: לא, אבל יש כמה נושאים שעלו במהלך הדיונים שלנו כאן, שלא סגרנו אותם בינינו כאן.
ארבל אסטרחן: שנפנה את תשומת הלב אליהם.
ארבל אסטרחן: בעמוד הראשון אין הערות שקיבלנו.
ארבל אסטרחן: אתם יכולים לראות שינויי נוסח, אין אפילו דברים מאוד משמעותיים, הכול דברים שהוסכמו בישיבות.
דוד רותם: אני לא הבנתי לגבי סעיף (ג), שם כתוב "הושמט", מה הושמט?
ארבל אסטרחן: 118(ב), שזה סעיף שאומר שהיועץ המשפטי לממשלה, סגניו ועוזריו והיועצים המשפטיים למשרדי הממשלה יעמדו לרשות הוועדה ולרשות חבריה.
ארבל אסטרחן: חשבנו שכשיש יועץ משפטי לכנסת, אין מקום להגיד את זה.
דוד רותם: בואי נאמר ככה – זה דווקא רעיון לא רע, אני הייתי משאיר את הסעיף הזה, כי כתוב שם שהם יעמדו - -
ארבל אסטרחן: - - - לרשות הוועדה ולרשות כל אחד מחבריה לכל עזרה שתידרש מהם בניסוח.
דוד רותם: זה בדיוק העניין, את מבינה?
דוד רותם: לפחות אני מחייב את הפרקליטות ואת היועץ המשפטי לעזור ולא לחבל...
ארבל אסטרחן: אגב, בצד יש הערות בכל מקום הפניה לסעיף הקיים, ואם החלטנו למחוק חלקים, גם יש התייחסות כדי שזה יוכל להקל על מי שרוצה להשוות לעומת המצב הקיים.
ארבל אסטרחן: סעיף (ג) זה גם מה שדיברנו עליו.
ארבל אסטרחן: בעמוד 2 דיברנו גם בישיבה האחרונה על כך שיש יוזם או יוזמים להצעת חוק ויש מצטרפים, שהשם שלהם יצוין בנפרד, ובהמשך גם דיברנו על כך שאם כל היוזמים חזרו בהם, המצטרפים לא הופכים ליוזמים והצעת החוק מתה.
ארבל אסטרחן: זאת הבחנה שנוצרה כאן.
דוד רותם: הפסקה האחרונה מבחינה טכנית של מנהל הכנסת, פסקה (2) "שמות המצטרפים יצוינו באופן שונה משמות היוזמים".
רונית חייקין יעקבי: כן, זה פחות חזק.
דוד רותם: השאלה על איזה שלב את מדברת.
ארבל אסטרחן: אנחנו בשלב של הדיון - -
דוד רותם: לא, של ההגשה.
ארבל אסטרחן: לא, של ההנחה על שולחן הכנסת.
תמי כנפו: של הנחה על שולחן הכנסת.
יריב לוין: הנייר הכחול עם ה"פ".
ירדנה מלר-הורוביץ: אתה שואל על ההגשה על הטופס שאתה מחתים, אז יש שם יוזמים ויש מצטרפים.
דוד רותם: נכון, אבל זה לא באופן שונה, הם רק במקום אחר.
דוד רותם: אם אתם מדברים על הכחול - - -
יריב לוין: לא, זה על הכחול.
יריב לוין: אגב, אם אנחנו כבר עוסקים בטופסולוגיה, אפשר אולי לסדר את הטופס הזה ככה שיהיה יותר מקום ליוזמים, כי תמיד ליוזמים אין מספיק מקום.
ירדנה מלר-הורוביץ: אפשר לעשות שתי רובריקות.
דוד רותם: יש חברי כנסת, שכשאת מגישה הצעת חוק ומבקשת מהם לחתום, הם חותמים לך כיוזמים, מה אכפת להם?
יריב לוין: זה צריך לדעת ממי לבקש.
ארבל אסטרחן: בסעיף (ד) יש הערה שמסר השר בגין, והיא גם מונחת כאן על השולחן.
ארבל אסטרחן: היום מה שמוצע כאן זאת הוראה שדומה למה שקיים היום בתקנון - "חבר כנסת שהגיש הצעת חוק ביודעו כי הוגשה כבר באותו עניין הצעת חוק זהה או דומה בעיקרה, בין באותה כנסת ובין בכנסת קודמת, יציין זאת בדברי ההסבר להצעתו".
ארבל אסטרחן: אתם מכירים זאת, חבר כנסת מציין הצעת חוק זהה הונחה על שולחן הכנסת השש-עשרה, השבע-עשרה או בכנסת הנוכחית על ידי חבר הכנסת כך וכך.
ארבל אסטרחן: פה השר בגין, שגם שוחח עם היועץ המשפטי וגם עם יושב-ראש הוועדה, הציע להוסיף שם: חבר הכנסת שהגיש הצעת חוק בעקבות יוזמה של שדלן או של גורם בעל עניין בהצעה, יציין עובדה זו בדברי ההסבר.
יריב לוין: כדי לחסוך זמן, יש כאן מישהו שמסכים להצעה הזאת?
דוד רותם: בוא נאמר שבעיקרון אני מסכים, בהיגיון, אין בזה שום היגיון, כי אף חבר כנסת לא יספר את זה.
רונית חייקין יעקבי: מה זה עוזר לו?
יריב לוין: אני אמרתי לשר בגין, שלטעמי הדבר הזה הוא מאוד בעייתית, הוא חוצה איזשהו קו מסוים מבחינת היכולת של חבר כנסת להיפגש עם אנשים, לשמוע הצעות ולקבל יוזמות באופן שהוא לא יכול לטעמי בשום מצב לבוא לידי ביטוי בפרסום.
יריב לוין: הוא עמד על ההצעה הזאת שלו, ואני הבטחתי לו שאני אביא את זה לכאן ואשמע את דעתכם.
דוד רותם: ל, אבל פה הוא לא מדבר על מה שאתה מדבר.
דוד רותם: פה הוא אומר: בעקבות יוזמה של שדלן בעל עניין.
דוד רותם: אם בא אליך לוביסט ואומר לך: תראה, זאת הצעת חוק חשובה ובעקבות היוזמה הזאת אתה מגיש אותה, אני לא נופל מהכיסא.
סהר פינטו: בעל עניין זאת הגדרה כל כך רחבה.
רונית חייקין יעקבי: מה זה יעזור לעניין החקיקה?
דוד רותם: יש כמה חברי כנסת, שעושים את זה בהגינות רבה וכותבים: הצעת חוק זו ביוזמת המועצה לשלום הילד.
יריב לוין: החשש כאן הוא שאדם בא ואומר: אני עובד במפעל, ושם יש שימוש בחומרים כאלה ואחרים, ואתה צריך ליזום הצעת חוק, שתטיל פיקוח על החומרים האלה או על השימוש הזה, ואם אני אצטרך לכתוב את שמו, הוא יפוטר למחרת היום.
איל זנדברג: אבל אז הוא לא שדלן, כי יש הגדרה של שדלן.
יריב לוין: לא, אבל הם כותבים: גורם בעל עניין בהצעה.
איל זנדברג: ברמה האנליטית הטיעון הזה לא פוסל את כל הרעיון, בלי לנקוט עמדה.
יריב לוין: לא, הטיעון לא פוסל את כל הרעיון, אבל אני אומר שהמצב שבו חבר כנסת נכנס למקום שבו יש לו חובת גילוי עם מי הוא נפגש, מי דיבר אתו, על מה דיבר אתו, זה בעיניי מצב מאוד מאוד מאוד מסוכן.
יריב לוין: מאוד מסוכן.
יריב לוין: אני מניח שאם תקרא כאן לחבר הכנסת דב חנין, הוא יתקומם כנגד הצעה כזאת.
איל זנדברג: לא הצעתי לתמוך או להתנגד.
יריב לוין: אני רק אומר שהדבר הזה הוא דבר מאוד מאוד בעייתי, בפרט למי שלא נמצא ב-mainstream, אלא במקומות שהם לא תמיד בקונסנסוס, או מי שמטפל בדברים שבאו כתוצאה ממישהו שנמצא בתוך מערכת ובאופן טבעי לא רוצה שיידעו שהוא חשף את זה או היה מעורב בזה.
יריב לוין: בעיניי זה מעורר בעיות.
יריב לוין: השאלה שאני שואל היא שוב, האם יש כאן מישהו שחושב שיש מקום לאמץ דבר כזה.
רונית חייקין יעקבי: לא.
יריב לוין: אז אנחנו בשלב הזה לא נכליל את הנושא הזה.
יריב לוין: יכול להיות שמה שאנחנו באמת נעשה זה שמחוץ למסגרת הזאת, אני אציע לשר בגין אולי לקיים איזשהו דיון עקרוני בכלל בכל השאלה הזאת של חובות הגילוי האלה וכן הלאה.
ארבל אסטרחן: אני מזכירה, שוועדת זמירה הציעה, למשל, שחבר כנסת שנפגש עם לוביסטים, ידווח על זה בוועדה.
יריב לוין: יביא את עמדתו, ויכול להיות שאם נשכנע, נוכל תמיד לעשות שינויים בהתאם.
יריב לוין: יש לנו בסעיף 3(ב) יש תיקון ניסוח.
יריב לוין: אנחנו כעת בסעיף 4(ב).
ארבל אסטרחן: אמרנו שכאשר יושב-ראש קובע ישיבה נוספת לדיון בהצעות לקריאה טרומית, רק הצעות חוק שהממשלה הודיעה בכתב, שהיא תומכת או מסכימה – גם לא היה פה איזה חידוש.
ארבל אסטרחן: בעמוד 3 למעלה בסעיף (ב) העניין של התקופה.
יריב לוין: איל נמצא כאן, בטח עם בשורות גדולות.
איל זנדברג: - - - לדיון הזה, אבל לא ידוע לי.
ארבל אסטרחן: אבל קיבלנו ממזכירות הממשלה - - -
דוד רותם: הם רוצים 90 יום, אבל יש להם שיטה יותר טובה לקבור את זה ליותר מ-90 יום.
רונית חייקין יעקבי: לדחות את זה בעוד שבועיים...
דוד רותם: מישהו מגיש ערר, והם הרי לא דנים בעררים.
דוד רותם: אני השבוע העברתי חוק, שהערר עליו הוגש לפני שנה.
ארבל אסטרחן: כשהשר כבר לא שר.
דוד רותם: אז מישהו אימץ את זה, אבל הם לא דנים בעררים.
סהר פינטו: בדרך יש המשך הדיון נדחה בשלושה חודשים.
סהר פינטו: עוד שלושה חודשים יש פגרה של שלושה חודשים ואז - -
רונית חייקין יעקבי: - - ואז הם נגד.
יריב לוין: רבותי, בעניין הזה קצרה ידי מלהושיע, זאת האמת, אין מה לעשות.
יריב לוין: אין מה לעשות, זה יישאר כרגע 45 יום, אין ברירה.
ארבל אסטרחן: בגדול דיברנו על כך שכאשר יש מחלוקות משפטיות, אנחנו נשארים במצב הקיים.
יריב לוין: מה שלא מוסכם, נשאר כמו שהיה.
ארבל אסטרחן: זאת התפיסה בכלל של העבודה.
דוד רותם: יש פה הצעה למחוק "מטעמים מיוחדים אחרים".
דוד רותם: מה זה טעמים אחרים?
יריב לוין: עוד לא הגענו לשם, אנחנו קודם ב-(ג)(1).
ארבל אסטרחן: ב-(1) אלה פשוט שינויי נוסח.
ארבל אסטרחן: אם יש דברים משמעותיים יותר, אני אפנה את תשומת הלב.
ארבל אסטרחן: אפשר להקדים את הדיון, אם הממשלה הודיעה בכתב שהיא תומכת בהצעה או לא מתנגדת או מסכימה שהדיון יהיה במועד מוקדם יותר.
ארבל אסטרחן: אגב, היום רק כתוב אם היא מסכימה שזה במועד מוקדם יותר.
ארבל אסטרחן: תמיד אומרים: רגע, גם תומכת בהצעת החוק וגם מסכימה?
ארבל אסטרחן: פה אם היא תומכת בהצעה, אוטומטית היא מסכימה שהדיון יתקיים מוקדם יותר, זה בא להקל על העבודה.
ארבל אסטרחן: בפסקה (2) זאת האפשרות השנייה להקדים את הדיון, שזה הפטור שנותנת ועדת הכנסת.
ארבל אסטרחן: פה קבענו נוסח, שמבוסס גם על מה שקיים היום, שהיא יכולה להחליט את זה, אם היא השתכנעה ש"להצעת החוק חשיבות או דחיפות" או "טעמים מיוחדים אחרים".
דוד רותם: מה זה טעמים מיוחדים אחרים?
ארבל אסטרחן: זה גם לא ברור, וגם יגידו: לא, זה לא חשוב וזה לא דחוף, אבל אנחנו בכל זאת רוצים להקדים את הדיון.
דוד רותם: כן, אנחנו רוצים לסבך קצת את הממשלה.
יריב לוין: רוצים למחוק את זה?
יריב לוין: אתה מציע למחוק את זה?
יריב לוין: בסדר, אני לא רואה בזה בעיה.
דוד רותם: הבעיה היא יותר חמורה.
ארבל אסטרחן: זה נמצא היום, זה דחוף וחשוב.
רונית חייקין יעקבי: זה גם טעמים מיוחדים.
יריב לוין: אם מחליטים שזה חשוב, מחליטים להשאיר כי זה חשוב.
יריב לוין: הרי זאת מן אמירה שאין מאחוריה דבר.
דוד רותם: יש איזה מן נוהג, שאני לא יודע מאיפה הוא בא, שבקשות לפטור – ועדת הכנסת לא דנה בהן, עד שהממשלה לא מביעה - - -
יריב לוין: אני אגיד לך בדיוק מה הנוהג הזה שאני הנהגתי, ואני חושב שהוא גם נכון.
יריב לוין: כאשר מובאת בקשה לפטור, יש הגיון לאפשר לממשלה להביע את עמדתה.
יריב לוין: אני רוצה לדעת מה עמדת הממשלה, אני חושב שזה גם הגיוני.
יריב לוין: לכן ההסדר שאליו הגענו, שבמידה ויש בקשה כזאת – נאמר שפנה אלי אדם ביום שני, הנושא עולה לוועדת שרים לחקיקה ביום ראשון, מתקבלת עמדת הממשלה, ואז ישנם שלושה מצבים אפשריים: אחד, שהממשלה החליטה שהיא תומכת בחוק, ואז באופן אוטומטי נותנת לו את הפטור ולכן הוא לא בא לכאן.
יריב לוין: את אלה לא רואים כאן, כי כל התהליך נעשה, כשהיוזם פנה, זה עבר לממשלה, הממשלה החליטה לתמוך ונתנה כבר את הפטור באותו מסלול.
יריב לוין: האופציה השנייה היא שהממשלה החליטה להתנגד, וכאשר זה קורה, ברוב המקרים היוזמים באים ואומרים: בסדר, התנגדו, אז אין מה לעשות ואין טעם.
יריב לוין: האופציה השלישית – וזה דבר שהודעתי אותו כאן, וגם עמדתי בו במספר מקרים, אמנם בודדים שהיו, ואנשים עמדו על כך - שבמידה שהממשלה הודיעה שהיא מתנגדת, אני מייד באותו שבוע מקיים הצבעה על בקשת הפטור, במידה שהיוזם שביקש רצה לקיים הצבעה כזאת.
דוד רותם: - - - רק שני חוקים.
יריב לוין: אבל אני אומר לך מה קרה.
יריב לוין: הרי לכאורה אני אמור להביא לממשלה דברים, שהם באמת מצדיקים פטור, כלומר: שיש בהם משהו דחוף, משהו חשוב.
יריב לוין: אם הייתי עושה באמת ככה, הייתי מעביר אולי חמישה חוקים בכל התקופה, כי כמה כאלה יש שהם באמת דחופים?
יריב לוין: אז יצרנו איזשהו מנגנון, שבעיניי יש בו היגיון, שמצד אחד הוא הרחיב את הפתח הזה - -
דוד רותם: - - - להביא לך רשימה על המקום של ארבעה או חמישה נורא דחופים.
יריב לוין: - - אני אומר שמצד אחד הוא הרחיב את הפתח הזה, ומצד שני לא יצר הצפה, שהיא הצפה שאי-אפשר להתמודד איתה.
יריב לוין: אני יכול לומר לך, שהיו תקופות מעטות מאוד, שנוצר איזה תור קטן של שבועיים, שלושה.
יריב לוין: יש הרבה יותר מקרים, כמו שקרה למשל בשבוע שעבר שלא היתה אפילו פנייה אחת ובכלל לא היה צורך.
יריב לוין: ההסדר הזה הוא בסך הכול הסדר טוב, הסדר עבד בצורה טובה.
יריב לוין: אגב, היו לי פעמיים מקרים ממש חריגים, שהיתה באמת הצדקה, בעיקר לקראת סוף מושב, כשאז העברתי שלושה ולא שניים, כלומר זה לא איזה מספר ברזל שאי-אפשר לסטות ממנו אם יש מצב שצריך.
יריב לוין: בסך הכול אני חושב שזה יצר מנגנון לא רע, משתמשים בו גם האופוזיציה, גם הקואליציה, בשימוש סביר.
דוד רותם: אם עוברים בקריאה טרומית ומגיעים אלי, הם נורא דחופים פתאום, כולם דחופים.
יריב לוין: לא, האמן לי.
יריב לוין: אני כבר חותם לך שכל חוק שלי יידון תוך 45 יום אצלך מרגע שעבר אליך.
יריב לוין: אם זה הסיכום בינינו - - -
דוד רותם: אני לא יכול, יש 120 חברי כנסת, אתה מבין?
דוד רותם: כל אחד תוך 45 יום?
יריב לוין: אז הדחיפות היא כבר פונקציה של פרק הזמן.
יריב לוין: אחרי שאתה מחכה 180 יום, זה נהיה כבר יותר דחוף, זאת היחסיות.
יריב לוין: אתם עמוסים, מה אפשר לעשות?
יריב לוין: אז אנחנו מסכמים למחוק את "או מטעמים מיוחדים אחרים", כי אין לו איזה תכלית של ממש.
ארבל אסטרחן: פה הבהרנו, שכאשר סופרים את ה-45 יום, מביאים בחשבון את יום ההנחה ואת היום שבו מצביעים, שזה גם מה שקורה היום.
ארבל אסטרחן: מיום שני ליום רביעי יוצא 45 ימים, שכוללים את שני ורביעי.
ארבל אסטרחן: ב-5 לגבי ההצמדה, הובהר שמי שמאשר את זה הוא מזכיר הכנסת.
ארבל אסטרחן: היום לא כתוב מי עושה את זה, ולכן הוספנו את זה כאן.
ארבל אסטרחן: בעמוד 4 סעיף 6 – השישה חודשים האלה, הפגרה באה במניין, זאת אומרת שיש כאן קיצור של התקופה.
יריב לוין: והוא חשוב.
יריב לוין: זה דבר מהותי ומוצדק גם.
ארבל אסטרחן: אני רוצה להזכיר כמה שינויים שעשינו כאן.
ארבל אסטרחן: היום הכלל הוא שלא התקיים דיון מוקדם, אם הצעה זהה הוסרה או הפכה להצעה לסדר-יום חצי שנה, כולל פגרות, ויושב-ראש הכנסת יכול להחליט על קיצור.
ארבל אסטרחן: אני מזכירה שהיום בתקנון יש אפשרות לערער על זה לוועדת הכנסת, ואם היושב-ראש אישר, אפשר לערער על כל החלטה שלו.
ארבל אסטרחן: הוחלט כאן לפשט את זה ולעשות פעם אחת הכלל, פעם אחת החלטה של היושב-ראש.
ארבל אסטרחן: זה גם לא משהו שקורה כל כך הרבה.
ארבל אסטרחן: גם אין כאן הסתבכות, שאם הצעה ראשונה עברה ושנייה נפלה, הכלל הוא כלל קבוע וברור.
ארבל אסטרחן: סעיף 7 – סדרי הדיון המוקדם, יש לנו הנמקה, תשובת ממשלה.
רונית חייקין יעקבי: לא כתוב שהיא לא, לפני כן היה כתוב שהיא לא.
ארבל אסטרחן: לא, בהוראות הכללית אמרנו שימי הפגרה יבואו במניין, אלא אם נאמר אחרת.
דוד רותם: בעייתי.
רונית חייקין יעקבי: כתוב לפני שעברו שישה חודשים, אז זה ברור שזה כולל - - -
יריב לוין: זה לא בעייתי, כי בכל מקום שהיה צריך לומר אחרת, אמרנו.
דוד רותם: פגרה זה לא ימי עבודה.
דוד רותם: אי אפשר לעשות רביזיות בפגרה.
ארבל אסטרחן: גם ביום ראשון אסור.
דוד רותם: עוד מעט נכניס סעיף בתקנון, שבכנסת עובדים רק שלושה ימים, שלא יתאמצו יותר מדי.
רונית חייקין יעקבי: ביום ראשון האחרון עבר בוועדת החוקה, חוק ומשפט חוק מדהים.
דוד רותם: וגם הרביזיה שלו נפלה אחרי חצי שעה.
יריב לוין: אנחנו בעמוד 5 בסעיף 5(ג)(2).
ארבל אסטרחן: הממשלה מביעה עמדה.
ארבל אסטרחן: יש אפשרות שהממשלה תודיע בהסכמת היוזם שהעמדה שלה – אני מזכירה שאנחנו בטרומית – תימסר במועד מאוחר יותר.
ארבל אסטרחן: אמרנו כאן בישיבה, שאם הממשלה הודיעה, "תתקיים ההצבעה על הצעת החוק", לפי בקשת חבר הכנסת בישיבת הכנסת שנועדה לכך ב-25(ד), זאת אומרת בימי רביעי, "או בישיבה אחרת שבה תוצמד לדיון בהצעת חוק אחרת".
ארבל אסטרחן: אם השר אומר: אנחנו מבקשים לדחות את התשובה ואת ההצבעה, זה צריך להיות רק אם זה בהסכמת היוזם, והוא זה שמחליט באיזה יום רביעי זה עולה; זה לא שהממשלה פתאום יכולה בהפתעה להביא את זה או לדחות את זה לנצח, וגם זה יכול להיות למשל ביום שלישי.
ארבל אסטרחן: אם הממשלה נגיד אמרה לו: תחכה שנביא הצעה ממשלתית, זה יוכל לעלות ביום שלישי בצמוד אליה.
דוד רותם: הממשלה עושה תרגיל נורא פשוט, היא מודיעה: ועדת שרים מחליטה שהיא תומכת בהצעה, ואז יש לי לנמק אותה דקה מהמקום, ואז עולה השר ומסביר: כן, בתנאים א', ב', ג', ד', ה' ו-ו' – על ידי כך הוא גונב לי תשע דקות של נאום, שבהן הייתי – כי אני כבר ראיתי את החלטת ועדת השרים – מסביר שהממשלה מבלבלת את המוח.
דוד רותם: למה שאני אקבל את זה?
רונית חייקין יעקבי: כי אחרת תהיה לך גם עמדת נגד.
דורית ואג: גם בעד שלהם הוא נגד, זה בדיוק העניין.
יריב לוין: בעיקרון, הסיעה יכולה לתת לך מהמכסה באופן כזה שתוכל לנאום מהדוכן גם כשיש הסכמת ממשלה.
ירדנה מלר-הורוביץ: הקטע של הנמקה מהמקום זה הפררוגטיבה שלך, כדי שלא ייחשב לך למכסה, אבל אתה יכול לנמק 10 דקות.
רונית חייקין יעקבי: ועושים את זה, סיעת קדימה עושה את זה הרבה.
תמי כנפו: לאופוזיציה זה טוב.
תמי כנפו: לקואליציה זה לא משנה, אבל לאופוזיציה זה משמעותי.
רונית חייקין יעקבי: גם הקואליציה עושה את זה.
יריב לוין: לא, זה דווקא דבר שהוא לטובתנו לחלוטין.
דוד רותם: אתה פעם קיבלת תמיכת ממשלה בלי תנאים?
יריב לוין: כן, קיבלתי כמה פעמים.
רונית חייקין יעקבי: אני לא מבינה מה אתם מתלוננים כל הזמן.
רונית חייקין יעקבי: היתה ב"ידיעות אחרונות" כתבה ענקית על אלופי החקיקה, והיו רק חבר'ה מהקואליציה.
דוד רותם: לא, לא היו רק חבר'ה מהקואליציה.
רונית חייקין יעקבי: היה קצת דב חנין גם.
דוד רותם: היה רק זבולון אורלב ויריב לוין.
רונית חייקין יעקבי: והיו עוד מהקואליציה.
דורית ואג: ושלי יחימוביץ.
רונית חייקין יעקבי: כשהיא היתה בקואליציה.
יריב לוין: אני רוצה שיכתבו כתבה על אלופי אלה שיש להם חוקים שעברו קריאה ראשונה, ומחכים לדיון בוועדה בשנייה ושלישית.
רונית חייקין יעקבי: הלוואי שהיינו במצב הזה.
יריב לוין: ואני לא רוצה להיות בראשונים שם.
דוד רותם: אתה תהיה.
יריב לוין: אני כבר שם, לכן אני אומר שאני לא רוצה להיות שם.
יריב לוין: אתה טועה, לא יעשו את זה על כל ועדות הכנסת, רק בוועדת החוקה, חוק ומשפט.
ארבל אסטרחן: גמרנו את זה הסעיף בעמוד 5.
ארבל אסטרחן: עמוד 6 – אם היתה התנגדות, אמרנו שהיוזם וגם יוזם של הצעה מוצמדת יכול להשיב שלוש דקות.
ארבל אסטרחן: בסוף הכנסת מצביעה.
ארבל אסטרחן: יש לנו מצב, שהיוזם מבקש שההצעה תהפוך להצעה לסדר.
ארבל אסטרחן: זה נושא שהיום קורה בפועל, אבל לא מוסדר בתקנון, יש כאן הסדרה שלו, ואז דיברנו על האופן בו יצביעו.
ארבל אסטרחן: אם היוזם ביקש להפוך את זה להצעה לסדר, ככלל תהיה הצבעה, אם לאשר את זה או להסיר, אבל אם היתה הצעה מוצמדת אליו, סוכם כאן – אני בעמוד 6 בפסקה (3) - שאם היוזם של ההצעה המוצמדת גם הסכים להפוך להצעה לסדר, הכנסת תחליט על שתיהן בהצבעה אחת, אם להסיר או להעביר לוועדה.
ארבל אסטרחן: אם הוא לא הסכים, קודם כל הכנסת תחליט לגבי ההצעה שעל סדר היום, אם להפוך אותה להצעה לסדר או לא, ואז על הצעת החוק המוצמדת לחוד, כי הוא לא מסכים, זה אצלו הצעת חוק, יצביעו עליה.
רונית חייקין יעקבי: למה צריך להצביע אם זה הופך להצעה לסדר?
ארבל אסטרחן: כי אולי רוצים להסיר את זה, אולי לא רוצים להעביר את זה לוועדה.
רונית חייקין יעקבי: שיסירו גם ככה.
יריב לוין: זה נותן לכל אחד את הבעלות על ההצעה שלו, אני חושב שזה גם הגיוני.
ארבל אסטרחן: עמוד 7 בסוף סעיף 8, סעיף (ג), היתה הערה של חבר הכנסת רותם, שבשיחה מוקדמת עם יושב-ראש ועדת הכנסת הוא הציע לקבל אותה, ולכן אני אגיד מה היתה ההערה ומה התיקון.
יריב לוין: אני מקבל אותה, אתה צודק.
ארבל אסטרחן: מי יכול לבקש להעביר הצעת חוק מוועדה לוועדה, אחרי שהמליאה קבעה כבר ועדה, זה לא מצב שצועקים, אלא נקבעה ועדה, בין אם במליאה ובין אם על ידי ועדת הכנסת, ומבקשים להעביר.
ארבל אסטרחן: מי שיכול לבקש את זה, שזה נושא שלא מוסדר היום בתקנון, זה יוזם ההצעה, יושב-ראש הוועדה שנקבעה, שההצעה עברה אליה, יושב-ראש ועדה אחרת שרוצה שההצעה תעבור אליו.
ארבל אסטרחן: פה דובר על כך, שגם יושב-ראש ועדת הכנסת יוכל ליזום בקשה כזו.
ארבל אסטרחן: חבר הכנסת רותם העיר, וזה נמחק גם כאן אגב וגם אחרי הקריאה הראשונה.
יריב לוין: אני מקבל את ההערה, אתה צודק.
ארבל אסטרחן: הפרק של הכנה לקריאה ראשונה – כאן אני מזכירה שדיברנו על כך שאם יש קולות שקולים, זה אי-קבלת הצעת החוק, בשונה מכל מיני הוראות מיוחדות - אין יותר הוראות מיוחדות על קולות שקולים.
ארבל אסטרחן: קולות שקולים, זאת אומרת לא התקבל מה שהם ביקשו.
ארבל אסטרחן: אחר כך יש לנו מה ועדת כנסת יכולה לעשות אחרי קריאה ראשונה.
ארבל אסטרחן: היא יכולה באישור המליאה, באישור הכנסת, לפצל הצעת חוק, אבל מיזוג של שתי הצעות שעברו טרומית, גם כמו היום אגב, זה לא מחייב אישור של אף אחד, ועל כך דיברנו.
ארבל אסטרחן: בסעיף (ד) יש עוד הערה של חבר הכנסת רותם.