GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ארבל אסטרחן: היום בתקנון הקיים בסעיף 13.
ארבל אסטרחן: זה לא נעשה.
דוד רותם: כמה שנים כבר לא מבצעים את זה?
תמר כנפו: הרבה שנים, מאז שאין מתרגם.
יריב לוין: זה מיותר, אפשר להשמיט את זה.
רונית חייקין יעקבי: אל תשמיטו.
ארבל אסטרחן: "(ב) יושב ראש הכנסת יעמיד את הצעת החוק על סדר יומה של הכנסת, ואולם הקריאה הראשונה  של הצעת חוק מטעם ועדה או של הצעת חוק ממשלתית לא תתקיים אלא לאחר שחלפו יומיים  מיום שהונחה".
ארבל אסטרחן: זאת אומרת בהצעת חוק פרטית אין חובת המתנה.
ארבל אסטרחן: אני מזכירה שקבענו, שבמניין התקופות בא יום ההנחה ויום ההצבעה.
ארבל אסטרחן: אם בא בחשבון יום ההנחה ויום ההצבעה, זה אומר שזה למחרת, זאת אומרת שאם משהו מונח ביום שני, הצעת חוק ממשלתית, אפשר כבר ביום שלישי להצביע עליה.
ארבל אסטרחן: זה בעצם שינוי ממה שקיים היום, זה לא מה שרוצים, נכון?
יריב לוין: אנחנו רוצים לשמור על הקיים.
ארבל אסטרחן: אז זה לכתוב שלושה ימים.
ארבל אסטרחן: היום כתבנו כאן בסעיף הראשון הוראה כללית: במניין התקופות האמורות, יובא בחשבון יום הנחתה של הצעת חוק על שולחן הכנסת והיום שבו מתקיימת ההצבעה עליו.
ארבל אסטרחן: אם אנחנו אומרים יומיים, אבל אנחנו סופרים את יום ההנחה ואת יום ההצבעה, נגיד אם משהו מונח בשני ואומרים שהיא צריכה להיות מונחת יומיים, שני נספר ושלישי נספר אם נערכת בו הצבעה.
ירדנה מלר-הורוביץ: קיצרת את תקופת ההנחה מהיום, את שינית מהיום.
ארבל אסטרחן: זה מאפשר להניח בשני ולהצביע בשלישי, מה שהיום לא מתאפשר.
איל זנדברג: - - - למחרת אפשר כבר להצביע.
קריאה: זה ייחשב כיומיים?
איל זנדברג: זה ייחשב יומיים.
יריב לוין: כן, על פי ההגדרות שקבענו כאן, זה ייחשב יומיים.
ארבל אסטרחן: כי בטרומיות ראינו שאנחנו מחשבים גם את יום ההנחה וגם את יום ההצבעה.
איל זנדברג: אולי הכלל ההוא לא נוח וטוב?
ארבל אסטרחן: עד עכשיו בכל מקום אמרנו אותו וראינו שהוא פועל.
ארבל אסטרחן: איפה שיש תקופות, אני מזכירה את זה.
ארבל אסטרחן: נסתכל על זה עוד פעם, אם נראה שזה מפריע לכם.
קריאה: זה יכול להקל, פטור מחובת הנחה - - -
ארבל אסטרחן: פטור תמיד אפשרי.
ארבל אסטרחן: לא התכוונתי שמשני לשלישי אפשר יהיה, לכן אני עכשיו מתקנת את עצמי.
ליאור נתן: כך שאם זה בשני, ברביעי אפשר.
יריב לוין: את זה לא נרשה.
יריב לוין: את זה נדאג לתקן.
ארבל אסטרחן: ההגדרות הן חדשות והן קצת מבלבלות, ולכן בכל מקום שיש תקופות, אני חוזרת להגדרות.
ארבל אסטרחן: נשאר הסעיף של הפטור בעמוד 10 למעלה סעיף (ג):      "(ג) ועדת הכנסת רשאית להחליט על קיצור תקופת ההנחה כאמור בסעיף קטן (ב)" – השלושה  ימים שאמרנו עכשיו – "לפי בקשה שהגישה הוועדה שיזמה את הצעת החוק או הממשלה, לפי  העניין, שאליה צורפה הצעת החוק, ויחולו הוראות סעיף 4(ג)(2)".
דוד רותם: איפה הסעיף של הקוורום פה?
ארבל אסטרחן: סעיף 4(ג)(2) אומר שהוועדה תחליט אם יש חשיבות, דחיפות או מטעמים מיוחדים, ובעת ההצבעה נכחו בוועדת הכנסת לפחות שליש מחבריה הקבועים.
אתי בן-יוסף: זה הדבר היחיד שיש בו קוורום.
ירדנה מלר-הורוביץ: הרעיון היה שאם אתה מבקש פטור, יתכבדו חברי הכנסת.
דוד רותם: "יתכבדו חברי הכנסת", אבל אתמול קראתי בעיתון שיש חברי כנסת שחברים בשבע ועדות.
רונית חייקין יעקבי: סיעת העצמאות.
אורית נוקד: יושב-ראש סיעת העצמאות.
דוד רותם: יש בעיה, כי כולנו יודעים שאנחנו מתרוצצים.
דוד רותם: לא אכפת לי קוורום של שליש, אבל לא מהחברים הקבועים, אלה חברי כנסת שהם בדיוק כמונו.
יריב לוין: יש לכם התנגדות לזה?
רונית חייקין יעקבי: כן, כי לפעמים היינו "דופקים" את ההצבעה כשהיינו בורחים.
ירדנה מלר-הורוביץ: זה בדיוק אחד הדברים שמדברים על קוורום במליאה, שאפשר לפגוע בקוורום כשיוצאים החוצה.
רונית חייקין יעקבי: אם אין קבועים, אין קוורום.
דוד רותם: לכן אני רוצה לתקן את זה.
רונית חייקין יעקבי: לכן אני לא רוצה שתתקן את זה.
ארבל אסטרחן: אז לא נגענו כרגע בעניין הקוורום.
ארבל אסטרחן: אז גם כאן, גם בפטור לפני קריאה ראשונה, יחולו אותן הוראות של חובת קוורום.
ארבל אסטרחן: אגב, זה לא קיים לפני שנייה ושלישית.
ארבל אסטרחן: "סדרי 		13.
ארבל אסטרחן: (א) הדיון האישי בקריאה הראשונה ייפתח בהנמקה של הצעת החוק על ידי אחד   הקריאה	מאלה, לפי העניין, ורשאי הוא לסכם את הדיון".
ארבל אסטרחן: הראשונה
לימור ברמן: בבקשה תגבילו ל-10 דקות, כי אתמול היתה דוגמה מצוינת.
יריב לוין: אני בעד, בואו נגביל את זה.
לימור ברמן: תגבילו את כולם, זה כולל גם את היוזמים להצעות חוק הפרטיות.
לימור ברמן: יושב-ראש ועדה בתקציב המדינה מדבר 45 דקות, 50 דקות.
לימור ברמן: על תקציב המדינה הוא יכול גם לדבר כמה שעות, לעשות פיליבסטר.
ארבל אסטרחן: אני מזכירה שיש לנו סעיף אחר, שקבענו בזמנו על דיונים שאינם חקיקה ואמרנו שדברי הפתיחה יהיו במסגרת זמן שלא תעלה על 10 דקות ובסיכום חמש דקות.
יריב לוין: אז נלך על אותו דבר.
רונית חייקין יעקבי: בתקציב אתם הולכים להגביל את הממשלה?
ארבל אסטרחן: בתקציב יכול להיות שיהיה לנו סעיף של סדרי דיון מיוחדים, ויכול להיות שנצטרך לקבוע שם משהו אחר.
יריב לוין: אנחנו לא יכולים להגביל בדברי סיכום.
יריב לוין: זה גם עניין טכני של הגיוס.
רונית חייקין יעקבי: אז למה להגביל את הפתיחה?
יריב לוין: כדי לקצר את העניין, מה אתה יכול כבר להגיד ומי יקשיב לך אחרי 10 דקות?
קריאה: אם זה השיקול, תגביל לשתיים.
יריב לוין: 10 דקות זה מספיק.
ארבל אסטרחן: אז 10 דקות, ואז מי מדבר?
ארבל אסטרחן: אם זאת הצעת חוק פרטית – "יוזם הצעת החוק או חבר כנסת אחר שהוא הסמיכו לכך".
ארבל אסטרחן: בהצעה מטעם הוועדה – "יושב ראש הוועדה או חבר הוועדה שהוא הסמיכו לכך", ובהצעת חוק ממשלתית – "שר או סגן שר".
ארבל אסטרחן: האם רוצים להגביל פה?
איל זנדברג: מבקשים שלא להגביל, דיברנו על זה.
ארבל אסטרחן: נכון, דיברנו על זה לגבי הטרומיות.
ארבל אסטרחן: אז כל שר או סגן שר יכול להציג הצעת חוק ממשלתית עד 10 דקות.
ארבל אסטרחן: "(ב) היה מוצמד להצעת חוק" בקריאה ראשונה "דיון מוקדם בהצעת חוק", לפי כללי ההצמדה, "רשאי יוזם הצעת החוק המוצמדת או  חבר כנסת אחר שהוא הסמיכו לכך, לנמק את הצעתו מיד לאחר הנמקת הצעת החוק המקורית, במסגרת זמן שלא תעלה על שלוש דקות".
יריב לוין: מה עשינו שם?
ארבל אסטרחן: גם שלוש דקות.
איל זנדברג: למה יש הצמדה של טרומית לראשונה?
רונית חייקין יעקבי: קורה לפעמים שהממשלה מבקשת "תחכה לחוק שלנו".
לימור ברמן: ולהם אין טרומית, יש קריאה ראשונה, אז מצמידים.
יריב לוין: אני אגיד לך מתי זה קורה.
יריב לוין: כשאתה מגיש הצעת חוק לבוררות חובה, ואז נזכר משרד המשפטים: זה רעיון טוב בוררות חובה, אבל - -
ירדנה מלר-הורוביץ: - - אנחנו נגיש את זה, נכון.
יריב לוין: אחר כך כשאתה מגיש הצעה להאריך את תקופת ההתמחות, אומרים: זה מצוין הארכת תקופת ההתמחות.
יריב לוין: כמו הנתיב המהיר, יש חניה כזאת של החוקים שמחכים לחוק הממשלתי שהן יוצמדו אליו, אפרופו העתקות חוקים.
יריב לוין: רונית חייקין יעקבי:     	 סוף סוף הקואליציה מתלוננת.
איל זנדברג: אבל מה שחשוב בסוף שנחקק החוק הראוי.
יריב לוין: קודם שיונח החוק הממשלתי.
ארבל אסטרחן: כאן יש סעיף שקצת משנה את מה שקיים היום ב-144, שהוא סעיף לא כל כך ברור:     "(ג) היו על סדר היום כמה הצעות חוק בנושא דומה בהתאם לקביעת נשיאות הכנסת", שזה ביטוי  שכבר השתמשנו בו, "רשאי יושב ראש הכנסת לקבוע כי יתקיים בהצעות החוק דיון משולב  והוראות סעיף זה יחולו בשינויים המחויבים".
ארבל אסטרחן: הדיון בקריאה הראשונה יהיה דיון משולב בהצעות חוק דומות.
ארבל אסטרחן: "(ד) היתה הצעת החוק מיזוג של כמה הצעות חוק" – זאת אומרת שמיזגו כמה טרומיות לקריאה  ראשונה – "ייפתח ויסוכם הדיון על ידי היוזם של אחת מהצעות החוק, ובאין הסכמה ביניהם – על  ידי יושב ראש הוועדה שהכינה את הצעת החוק או חבר הוועדה שהוא הסמיכו לכך".
ארבל אסטרחן: הצעת החוק או חבר הוועדה שהוא הסמיכו לכך".
ארבל אסטרחן: בראשונה לא יכול כל אחד מהיוזמים של הטרומיות לדבר, רק אחד מהם.
ארבל אסטרחן: כמובן אחר בדיון האישי כולם יכולים לדבר.
ארבל אסטרחן: "(ה) אחרי ההנמקה" – אם זאת הצעת חוק פרטית או ועדה – "רשאי שר או סגן שר להביע את  עמדת הממשלה ביחס להצעת החוק במסגרת זמן שלא תעלה על עשר דקות", אם רוצים להגביל  פה, "ולהודיע על הסמכת הממשלה או על התנגדותה" – את זה הורדנו.
יריב לוין: שם אי אפשר.
ארבל אסטרחן: אם כך, "להביע את עמדת הממשלה ביחס להצעת החוק", בלי שתי השורות האחרונות.
ארבל אסטרחן: הורדנו את זה גם בטרומית.
ארבל אסטרחן: "(ו) בתום הדיון תחליט הכנסת אם לאשר את הצעת החוק או להסירה מסדר היום,  ולעניין דחיית ההצבעה יחולו הוראות סעיף 35".
ארבל אסטרחן: את זה כבר הזכרנו.
ארבל אסטרחן: אם רוצים לדחות רק הצבעה, יש לא תשובה והצבעה, יש הוראות מיוחדות.
רונית חייקין יעקבי: צריך להצביע על הדחייה.
ארבל אסטרחן: לא, זה כבר לא קיים מזמן.
ארבל אסטרחן: זה כבר בוטל מזמן.
ירדנה מלר-הורוביץ: זה בוטל בסיבוב הקודם.
ארבל אסטרחן: הרי אמרנו שבטרומית אפשר לדחות הצבעה, אם היוזם מסכים, ואחר כך הוא יכול להגיד מתי יביאו את זה.
ארבל אסטרחן: סעיף 35 אומר: ככלל, עם סיום הדיון תתקיים הצבעה, אלא אם החליט יושב-ראש הישיבה בנסיבות מיוחדות על דחיית ההצבעה, והודעה על כך נמסרה לחברי הכנסת לפני תחילת הדיון, ואם זה נושא שיזם חבר כנסת ובהסכמת הממשלה, רשאי היושב-ראש להחליט שההצבעה תידחה גם בלי נסיבות מיוחדות, והודעה תימסר לחברי הכנסת לפני תחילת הדיון.
ארבל אסטרחן: הרעיון הוא שתחילת הצבעה נמסרת תמיד מראש.
ארבל אסטרחן: לא היינו חייבים להגיד את זה, פשוט רצינו להזכיר שיהיה הקישור לסעיף 35.
ארבל אסטרחן: "הוצמדה לקריאה הראשונה הצעת חוק אחרת, תחליט הכנסת כאמור גם לגביה, בהצבעה נפרדת".
ארבל אסטרחן: פה יש לנו סעיף היום, שהזזנו אותו כרגע לסוף התקנון.
ארבל אסטרחן: אם רוצים אותו, הוא מתאים לכאן.
ארבל אסטרחן: הוא אומר שבדיון על הצעת חוק תינתן רשות הודעה לכל סיעה, שלא השתתפה בדיון ולא השתתפה בהצבעה, או נמנעה בקריאה הראשונה, או שלא השתתפה בהצבעה או נמנעה בקריאה השלישית.
יריב לוין: צריך את זה?
לימור ברמן: כן, אנחנו השתמשנו בזה.
רונית חייקין יעקבי: כן, גם אנחנו, זאת זכות של אופוזיציה.
יריב לוין: אולי רק בשנייה ושלישית?
ארבל אסטרחן: אבל בקריאה הראשונה כל חבר כנסת יכול לדבר, אז למה צריך לתת את הדבר הזה?
יריב לוין: יש דיון אישי בקריאה הראשונה.
ארבל אסטרחן: אולי אפשר לתת את זה רק בשנייה ושלישית?
לימור ברמן: האמת שלנו יצא להשתמש בזה בטרומית.
ארבל אסטרחן: זה לא קיים בטרומית.
לימור ברמן: בטח שזה קיים בקריאה הראשונה, כי זאת הודעה של הסיעה, זה משהו סיעתי.
ארבל אסטרחן: אבל אם חברי כנסת משתתפים, הסיעה לא יכולה.
ירדנה מלר-הורוביץ: אתם לא יכולים, אתם יכולים רק אם הם לא משתתפים ולא מצביעים.
לימור ברמן: נכון, בסדר.
רונית חייקין יעקבי: מחאה סיעתית.
ירדנה מלר-הורוביץ: ככה זה נולד, כמחאה.
ארבל אסטרחן: אני אגיד מה הוא אומר עכשיו.
ארבל אסטרחן: היום הוא אומר שבדיון על הצעת חוק, תינתן רשות הודעה לכל סיעה, שלא השתתפה בדיון ולא השתתפה בהצבעה או נמנעה בקריאה הראשונה, שלא השתתפה בהצבעה או נמנעה בקריאה השלישית, ושלא הגישה הסתייגויות לקריאה השנייה וקיבלה רשות - - -
יריב לוין: הסיפא כרגע לא רלוונטית.
ארבל אסטרחן: נכון, אבל נגיד את זה כאן ואחר כך נפנה.
ארבל אסטרחן: הודעה כזאת תהיה חמש דקות.
ארבל אסטרחן: רוצים את זה כאן  לגבי הקריאה הראשונה.
יריב לוין: כן, אבל סעיף שמתייחס רק לחלק של הקריאה הראשונה ואחר כך בקריאה השנייה והשלישית תכניסי את הסעיף שמתייחס לה.
ארבל אסטרחן: "קביעת ועדה לדיון בהצעת חוק אחרי הקריאה הראשונה".
יריב לוין: אנחנו נסיים אחרי הסעיף הזה ואז נגיע לסוף הפרק.
ארבל אסטרחן: זה סעיף דומה לסעיף קודם: "החליטה הכנסת לאשר הצעת חוק פרטית או הצעת חוק מטעם ועדה בקריאה הראשונה, תועבר הצעת החוק להמשך הדיון בוועדה שהכינה אותה לקריאה הראשונה".
ארבל אסטרחן: "(ב) (1) אושרה הצעת חוק ממשלתית בקריאה הראשונה, יודיע יושב ראש הישיבה באיזו ועדה  תידון ההצעה".
ארבל אסטרחן: ואז "כל אחד מחברי הכנסת" רשאי "להציע, ללא הנמקה, כי ההצעה תידון בוועדה אחרת; הוצע כאמור, תקבע ועדת הכנסת את הוועדה...
ארבל אסטרחן: והנושא יועבר אליה לאחר שיושב ראש ועדת הכנסת" יודיע על זה, כמו שקבענו לגבי טרומיות.
ארבל אסטרחן: "(ג) (1) ועדת הכנסת רשאית להציע לכנסת להעביר הצעת חוק מהוועדה שאליה הועברה כאמור  בסעיף קטן (א) או (ב)" – זאת אומרת, זאת גם יכולה להיות פרטית שחזרה לוועדה ומבקשים  העברה – "אם ביקש זאת אחד מאלה: יוזם הצעת החוק, או הממשלה – לגבי הצעת חוק  ממשלתית, יושב ראש הוועדה שנקבעה כאמור, יושב ראש ועדה שסבור כי הנושא מצוי בתחום  סמכויותיה...
ארבל אסטרחן: או יושב ראש ועדת הכנסת".
ארבל אסטרחן: זה גם נתון שהשתמשנו בו.
ארבל אסטרחן: "(2) ועדת הכנסת תדון בבקשה...
ארבל אסטרחן: ובלבד שהוועדה טרם החלה את דיוניה בהצעת החוק אחרי  	הקריאה הראשונה".
ארבל אסטרחן: זאת אומרת, אחרי שוועדה התחילה לדון, אי אפשר לבקש להעביר את זה לוועדה אחרת.
ארבל אסטרחן: "(3) החליטה ועדת הכנסת להציע לכנסת כי הצעת החוק תועבר לדיון בוועדה אחרת, יציג יושב  ראש ועדת הכנסת או חבר הוועדה שהוא הסמיכו לכך את ההצעה בפני הכנסת, והכנסת תחליט,  בלא דיון, אם לקבלה".
ארבל אסטרחן: רן עוזב היום.
יריב לוין: לפני סיום, אני אגיד תודה רבה לרן על העזרה ועל העבודה.
יריב לוין: שנה עברה כבר.
ירדנה מלר-הורוביץ: נאחל לו הצלחה.
יריב לוין: אנחנו באמת מאחלים לך הצלחה גדולה, ושוב תודה רבה.
יריב לוין: נוכחותך ועזרתך הורגשו היטב.
יריב לוין: על סדר היום – קביעת ועדות לדיון בהצעות חוק ובהצעות לסדר היום.
יריב לוין: ההצעה הראשונה – הצעת חוק מיסוי רווחי נפט, התשע"א – 2011 (מ/571)
אברהם מיכאלי: בכינויו – ששינסקי.
יריב לוין: אחרי דיונים ואחרי שאני ביקשתי שתושג כאן הבנה בין יושב ראש ועדת הכספים ויושב ראש ועדת הכלכלה לגבי האופן שבו החוק הזה יידון, ונוכח ההמלצה של הלשכה המשפטית להעביר את הצעת החוק לוועדת כספים גובשה הבנה לפיה החוק יידון בוועדת הכספים.
יריב לוין: אני מעדכן אתכם שקיבלתי מכתב מחברת הכנסת עינת וילף, מסיעת העצמאות, שהיא מפנה את מקומה באופן זמני בוועדת הכספים לטובתו של חבר הכנסת כרמל שאמה, יושב ראש ועדת הכלכלה, על מנת שהוא יוכל ליטול חלק פעיל בדיונים האלה, על פי הסכמות שישנן בינו לבין יושב ראש ועדת הכספים.
יריב לוין: אני רוצה לומר בגילוי לב בעיקר לחבר הכנסת גפני שהיתה לי קצת תחושה לא הכי נוחה מהניסיון לסיים את העניין הזה במהירות תחת אילוצי זמן, ניסיון שבא בעיקר מהממשלה, כמובן, לא מהכיוון שלך.
יריב לוין: מובנת לי הגישה שמצדדת בהסדרת הנושא באופן מהיר לאור חוסר הוודאות שישנו בתחום הזה.
יריב לוין: מצד שני אני סמוך ובטוח שלא יהיה מצב שהחוק הזה ייצא תחת הוועדה שבראשותך מבלי שימוצה הדיון עד הסוף  ויבדקו ויבחנו כל ההיבטים בנושא הזה, אני יכול לומר לך שלפחות מכאן, מעבר העברת הנושא אליך אני מקווה שכולנו גם בוועדה מאוחדים בגיבוי מלא לכל החלטה שתקבל בנושא הזה כדי שבסופו של דבר העניין יגיע לתוצאה לא רק בזמן סביר אלא גם לתוצאה הנכונה והטובה ביותר בחוק כל כך חשוב ומשמעותי.
משה גפני: אני לא זוכר חוק אחד שהיה בוועדת הכספים ושאושר כלאחר יד.
יריב לוין: בזה אני בטוח.
יריב לוין: אני רק הקדמתי ואמרתי - -
משה גפני: גם לא היה חוק אחד שיצא כמו שהוא נכנס.
משה גפני: הממשלה הזו היא ממשלה לא טובה.
יריב לוין: אמרתי את זה לא מתוך חשש אלא להפך – תוך ביטחון שתחת ידיך הדבר הזה ייצא בצורה הטובה ביותר.
משה גפני: היה לי צו של הפחתה על דגים לא כשרים.
משה גפני: ממשלה טובה?
משה גפני: אנחנו, בוועדת הכספים צריכים לבטל את זה ואחרי זה גם המליאה.
משה גפני: אפילו חבר הכנסת שטרית, שהיה שר בממשלה, ועשה את זה, אפילו לא ידע על מה להעביר ביקורת.
יריב לוין: אני רק הדגשתי כי יש סביב הנושא הזה ויכוח ציבורי לא פשוט.
יריב לוין: אני יכול לומר לך ואני אומר את זה ל פרוטוקול – כאן, בוועדה, העברת הנושא בעיתוי הזה נעשית שלא על מנת ללחוץ על ועדת הכספים לסיים את העניין כהרף עין ובכל מחיר,אלא מתוך ביטחון שוועדת הכספים תשכיל לעשות את העניין בצורה יסודית, ואם תצליח לעשות את זה גם בזמן קצר אז מה טוב, אבל זה סדר העדיפויות הנכון, נדמה לי, בעניין הזה, אנחנו בהחלט מגבים אותך בהתמודדות הלא פשוטה שצפויה לך.
יריב לוין: רבותיי, מי בעד אישור ההעברה לוועדת הכספים?
יריב לוין: הנושא השני, שקשור לאותו עניין – הצעה לסדר היום בנושא: "היערכות הגורמים הרלבנטיים נוסח ניתוק צינור הגז באל עריש" הצעת חברי הכנסת אמנון כהן, איתן כבל, מיכאל בין ארי, רונית תירוש ואופיר אקוניס.
יריב לוין: גם כאן היו הצעות להעביר את העניין לוועדת הכספים או ועדת הכלכלה.
יריב לוין: אני מציע שבנסיבות האלה נעביר גם כאן את העניין לוועדת הכספים, כדי לרכז את הנושא במקום אחד.
יריב לוין: אין היגיון לקיים פה שני דיונים נפרדים.
כרמל שאמה-הכהן: זה מאה אחוז כלכלה, אבל הרב גפני היה כל כך ג'נטלמן בהליך - -
יריב לוין: אם אתם רוצים להעביר לכלכלה אני מוכן אבל - אין טעם, אני חושב, ההיגיון אומר ששניהם יידונו באותו מקום ואפילו, אולי, כחלק מאותו דיון.
יריב לוין: אז הוחלט פה אחד, לפיכך, להעביר גם את ההצעה לסדר לדיון בוועדת הכספים.
יריב לוין: אני עובר לנושא השלישי – הצעה לסדר היום בנושא "דו"ח ועדת האו"ם לביעור האפליה נגד נשים", הצעת חברי הכנסת נחמן שי, חנין זועבי, עפו אגבריה, אחמד טיבי וגאלב מג'אדלה.
יריב לוין: נשמעו הצעות להעביר את הנשוא לוועדה לקידום מעמד האישה וועדת החוץ והביטחון.
יריב לוין: נדמה לי שאם הנושא הזה אינו מתאים לוועדה לקידום מעמד האישה, אז אני לא רואה מה כן ולכן אני מציע להעביר את הנושא הזה לוועדה לקידום מעמד האישה.
יריב לוין: -6, נגד – אין, ונמנע – 1, חבר הכנסת אילטוב.
יריב לוין: לפיכך אושר להעביר לוועדה לקידום מעמד האישה.
יריב לוין: הנושא הרביעי - הצעת חוק הבנקאות(רישוי)(תיקון מס' 17),(סליקת עסקאות בכרטיסי חיוב), התשע"א-2011 (מ/566).
יריב לוין: גם כאן  היו הצעות להעביר לוועדת הכספים או לוועדת הכלכלה.
יריב לוין: הלשכה המשפטית אמנם המליצה להעביר לוועדת הכספים, אבל נדמה לי שגם לדעתה מדובר בנושא שהוא בכל אופן על קו הגבול ויש בהחלט - -
אברהם מיכאלי: יש גם תקדים.
יריב לוין: כן, המטריה נוגעת גם כן לוועדת הכלכלה והאמת היא שאפשר היה לכלול חלק מההוראות האלה במסגרת כזו שגם מבחינת הכותרת שלה היתה נכללת לוועדת הכלכלה.
יריב לוין: נוכח התיק הגדול שנפל על ועדת הכספים והסיכום שהתקבל אצל שני ראשי הוועדות, אני מציע שאת הנושא הזה נעביר לוועדת הכלכלה.
משה גפני: אני תומך אבל אני מבקש להגיד לפרוטוקול – שזה לא יהיה תקדים, כי כולנו זמניים פה.
משה גפני: על פי התקנון החוק הזה צריך להיות בוועדת הכספים.
משה גפני: אני מסכים שזה יהיה בוועדת הכלכלה, אבל מבקש שייכתב בפרוטוקול שזה מה שאמרתי.
כרמל שאמה-הכהן: לי אין ספק שהמהות של החוק – האוצר בחר לקרוא לזה – תיקון לחוק הבנקאות.
כרמל שאמה-הכהן: חוק פרטי, מקביל, זהה כמעט לחלוטין, שעבר במליאה לפני זמן קצר, הועבר באופן אוטומטי לוועדת הכלכלה.
כרמל שאמה-הכהן: בכל הדיונים שנעשו באוצר, בדיונים המקדימים, הדיונים נעשו מול ועדת הכלכלה, ועדת הכלכלה קיימה פגישות של עשרות שעות עם כל חברות כרטיסי האשראי, כי לכולם היה ברור שזה יידון בוועדת הכלכלה.
כרמל שאמה-הכהן: אבל ברגע האחרון האוצר תמיד מעדיף את המגרש הביתי שלו – ועדת הכספים.
כרמל שאמה-הכהן: לכן, כל אחד מאתנו אמר את דברו, והעיקר שאחנונ מסכימים עם ההחלטה.
יריב לוין: לפיכך, מבלי שהדבר יהווה תקדים ולאור העובדה שלנושא הזה בכל אופן יש לנושא נגיעה גם  לוועדת הכלכלה ובשים לב להבנות שישנן, אני מציע להעביר את הצעת החוק הזו לדיון בוועדת הכלכלה.
יריב לוין: אנו עוברים לקביעת הועדות לדיון בשתי הצעות חוק.
יריב לוין: הצעת החוק הראשונה – הצעת חוק הלוואות לדיור (תיקון – הלוואה והשתתפות בהחזרי משכנתא ברכישת דירה באיזור פיתוח), התש"ע-2010 של חבר הכנסת יצחק וקנין וקבוצת חברי כנסת (פ/2542/18).
יריב לוין: והצעה שניה – הצעת חוק הלוואות לדיור (תיקון – הלוואה והשתתפות בהחזרים לרוכשי דירה ראשונה), התשע"א-2010 – של חבר הכנת נמנחם אליעזר מוזס וקבוצת חברי כנסת (פ/2779/18).
משה גפני: חבר הכנסת מוזס כבר לא יכול להיות בחוק כי הוא סגן שר.
יריב לוין: ההצעה  שהוביל אותה סגן השר דהיום, חבר הכנסת מוזס, וקבוצת חברי כנסת – הוא, כמובן, יוצא מההצעה והם נשארים.
יריב לוין: המלצת הלשכה המשפטית היתה להעביר את העניין לוועדת הכספים.
יריב לוין: ההצעות היו רבות ושונות – ועדת הפנים והגנת הסביבה, ועדת הכלכלה – אני  ביקשתי שהנושא החשוב הזה - -
כרמל שאמה-הכהן: איפה חוות הדעת של הלשכה המשפטית בעניין הזה?
ארבל אסטרחן: הלוואות לדיור – כספים.
כרמל שאמה-הכהן: מעניין אותי למה היושב ראש לא מתעקש בעניין הזה שזה יהיה בכספים כמו חוות הדעת המשפטית, כמו יושב ראש הכנסת.
כרמל שאמה-הכהן: הוא אמר כל פעם שהוא יגיע.
יריב לוין: אני לא הכתובת, כמובן, לעניין הזה.
יריב לוין: אני רק יכול לומר שאלה הצעות חוק בעלות חשיבות עצומה ולצערי הן התעכבו כאן מספר שבועות מתוך הרצון להגיע לאיזושהי הבנה בין ראשי הוועדות כפי שאנחנו עושים בדרך כלל - -
משה גפני: איזה ויכוח בין ראשי הוועדות?
משה גפני: ביני ובין דוד אזולאי לא היה כל ויכוח.
משה גפני: זה לא בין ראשי הוועדות.
יריב לוין: בסופו של דבר היו חילוקי דעות לאן זה הולך, חילוקי דעות גם בין סיעות בקואליציה, וגם בין שלוחיהם שהם ראשי ועדות כאן, בכנסת.
יריב לוין: בסופו של דבר גובשה הסכמה שהנושא יידון  בוועדת הפנים והגנת הסביבה, ואני מברך, כמובן, על ההסכמה הזו.
משה גפני: מה אומרת היועצת המשפטית?
יריב לוין: היא אומרת שטוב יותר שזה יהיה בוועדת הכספים אגבל יש סמכות להעביר את זה גם למקום אחר.
ארבל אסטרחן: העמדה שלנו – היא כספים.
כרמל שאמה-הכהן: יש איזה קשר בין ועדת הפנים והגנת הסביבה ובין הלוואות לדיור?
כרמל שאמה-הכהן: לא מבחינה פוליטית.
ארבל אסטרחן: ההצעה הזו מתאימה, מבחינת התקדימים, מבחינת התקנון, מבחינת תחומי סמכויות הוועדות – לוועדת הכספים.
ארבל אסטרחן: אבל כמו שאמרתי, גם כשמעבירים הצעה שלא בהכרח לוועדה שמתאימה לה, זה לא פגם בהליך החקיקה.
יריב לוין: אני, בסופו של דבר, ואתם יודעים את זה – הבחירה שלי היא להעדיף את ההבנות וההסכמות על פני הפורמליסטיקה, אני חושב שזה מאפשר אווירת עבודה יותר טובה,  ובסופו של דבר גם משיג תוצאות טובות ואני לא חושב שיש חוק אחד עד היום שיצא תחת ידי איזושהי ועדה מבלי שנעשתה עבודה יסודית ורצינית, ואני משוכנע שכך יהיה גם לגבי שתי הצעות החוק האלה.
משה גפני: על פי התקנון, הצעת חוק הלוואות לדיור- הנושא של משכנתאות, גם הצעת החוק של יצחק וקנין וקבוצת חברי הכנסת, שגם אני חתום עליה, וגם הצעת החוק של קבוצת חברי הכנסת צריכה להיות נדונה בוועדת הכספים.
משה גפני: זה לא במונחים של ראוי – ועדת הכספים, נקודה.
משה גפני: היה ויכוח ביני ובין – לא יושב ראש ועדת הפנים, אלא עם השר אטיאס והשר אלי ישי.
משה גפני: השר אטיאס דרש שזה יהיה בוועדת הפנים.
משה גפני: היה ויכוח וזה נסחב הרבה מאד זמן.
משה גפני: בניגוד לשר אטיאס, אני איש אחראי וראיתי שהעסק מתעכב ולא מתקדם אז סברתי שהאחריות כלפי רוכשי הדירות וכלפי מצוקת הדיור שקיימת במדינת ישראל, בניגוד לרצון של הקרדיט שאנשים רוצים לקחת לעצמם – השאלה היא מה סדרי העדיפויות, האם מצוקת הדיור היא בדר העדיפות הראשון או שהקרדיט הוא בסדר העדיפות הראשון.
משה גפני: זו השאלה היחידה, אין שאלה אחרת.
משה גפני: החוקים האלה הם חוקים קשים מאד כי האוצר מתנגד להם, ותהיה מלחמת עולם על העניין הזה.
משה גפני: החוק כנראה לא יתקדם אלא הוא יהיה קטליזטור לדחוף פרויקטים ופיילוטים שמשרד האוצר מדבר עליהם.
יריב לוין: בהכירי את חבר הכנסת וקנין – לא בטוח שהחוק לא יתקדם.
יריב לוין: יש לי הרגשה שהוא נחוש מאד שיהיה כאן פתרון?
משה גפני: ואני אומר לכם שראיתי את הבעיה הזו ואם כולנו ננהג בחוסר אחריות העניין הזה יהיה תקוע, ובסופו של דבר, מה שכולם מדברים על פתרון מצוקת הדיור, אנחנו, בגלל מלחמת הקרדיט, אם ניתקע בעניין, הסכמתי לוותר על התקנון, בניגוד לעמדת הייעוץ המשפטי, בניגוד לכל מה שקורה, הסכמתי שזה יהיה בוועדת הפנים, רק בגלל חוסר האחריות של ראשי ש"ס.
אברהם מיכאלי: אנחנו מוחים על זה.
משה גפני: תמחה.
משה גפני: שמישהו יגיד לי סיבה אחרת.
יצחק וקנין: לי אין בעיה שהחוק יידון אצלך.
יצחק וקנין: מתחילת הדרך אני אומר את זה.
יצחק וקנין: החוק הזה כבר מחודש יוני - -
יריב לוין: אני רק אציין שלגבי ההצעה של חבר הכנסת מוזס – אחריה, נותרו בהצעה הזו חברי הכנסת מקלב וגפני כבעלי  - -
אברהם מיכאלי: גם אני חתום שם.
יריב לוין: לא. אתה כנראה חתום על השניה.
יריב לוין: מכאן ולהבא ו תהיה הצעתם של חברי הכנסת משה גפני ואורי מקלב.
משה גפני: בכלל, מה שנהיה פה היום בוועדה - -
יצחק וקנין: רבותיי,  זה לא סוד – אנחנו במצוקה קשה מאד.
יצחק וקנין: המצב של חוסר דירות הוא קטסטרופה.
יצחק וקנין: זאת, לדעתי, בעיה חברתית או פצצה חברתית ממדרגה ראשונה, שאין כדוגמתה.
יצחק וקנין: כל הניסיונות שמביאים לנו היום בכל מיני תהליכים שעושה הממשלה הם אפילו לא אקמול לגודל הבעיה והצורה שצריך לטפל בה.
יצחק וקנין: אני אישית אמרתי לראש הממשלה בשיחה אישית לפני חודש, שמבחינתי – שלא יהיה חוק משכנתאות בכלל ואני לא מחפש קרדיט.
יצחק וקנין: אני מדבר במלוא הרצינות כרגע.
יצחק וקנין: אמרתי לראש הממשלה שאני חושב שלא צריך חוק, צריך מדיניות של הממשלה לגודל הבעיה.
יצחק וקנין: לי אין ספק שעצם זה שאנחנו שמים את החוק הזה, אני בטוח שגם אם זה היה בוועדת הכספים זה היה מתקדם, כי לי לא היתה מעולם עם משה גפני וגם היום אין לי בעיה אתו.
יצחק וקנין: מישהו חשב אחרת, ואני לא נכנס לוויכוחים האלה, כי לא הייתי מעורב בתהליך הזה, אבל אני חושב שצריך לדחוף את החוק הזה כמה שיותר מהר כדי לדחוף את הממשלה לגבי מספר החלטות שהיא חייבת לקבל, ואם לא נעשה את זה, נמצא את עצמנו בסוף השנה כאשר החוק הזה כבר 8 חודשים שוכב.
יצחק וקנין: 6 חודשים הוא בוועדת שרים, כשכבר העברתי אותו אחרי כל מיני תרגילים שעשיתי בחוק התקציב.
יצחק וקנין: גם אז, עובדה - כבר חודשיים, לדעתי, שהוא תקוע.
יצחק וקנין: לי אישית לא מפריע אם זה יעבור לוועדת הכספים או ועדת הפנים.
יצחק וקנין: הוחלט לוועדת הפנים?
יצחק וקנין: אני שמח על כך.
יצחק וקנין: באותה מידה אם זה היה בוועדה אחרת.
יריב לוין: מי בעד להעביר את שתי הצעות החוק לוועדת הפנים והגנת הסביבה?
יריב לוין: לפיכך – שתי ההצעות תידונה בוועדת הפנים והגנת הסביבה.
יריב לוין: רבותי, צהריים טובים, אני מתנצל על האיחור.
יריב לוין: אני פותח את הישיבה ועל סדר יומנו בקשתו של חבר הכנסת אורי מקלב להעברת הצעת חוק הרשויות המקומיות (בחירת ראש הרשות וסגניו וכהונתם)(תיקון מס' 28)(מספר הסגנים בעיריית ירושלים), התשע"א-2009, מוועדת הפנים והגנת הסביבה לדיון בוועדת הכספים.
יריב לוין: חבר הכנסת מקבל פנה אליי בעניין הזה בכתב ומכתבו נמצא על השולחן, כך שאני יכול לחסוך את ההקראה של המכתב.
יריב לוין: אני מעביר את רשות הדיבור לחבר הכנסת מקלב.
אורי מקלב: תודה רבה לך, אדוני היושב ראש, על קיום הישיבה ואני רק אתקן אותך בדבר אחד, שהבקשה שלי היא בשמם של היוזמים הנוספים שבחוק זה וזאת בעקבות כך שהחוק הזה נדון לקריאה ראשונה בסוף 2009 וב-5 בינואר 2010 החוק הזה נדון לקריאה שנייה ושלישית.
אורי מקלב: היתה עליו הצבעה ולאחר מכן היתה בקשה לרביזיה.
אורי מקלב: מאז, דהיינו שנה ורבע, החוק הזה לא נדון בוועדת הפנים ולכן בקשתי שטוחה בפניכם להעביר את החוק הזה לוועדת הכספים.
דוד רותם: מי המציעים של החוק הזה?
אורי מקלב: מי שימיני ומי שלשמאלי.
דוד רותם: מישהו יכול להסביר לי למה מאז ה-5 בינואר בוועדת הפנים לא קיימו דיון ברביזיה?
משה גפני: יש לך עכשיו שאלות לפני פסח?
אורי מקלב: גם ארבע תשובות לא יספיקו.
אורי מקלב: אין תשובות ואין סיבות ואני מניח שיושב ראש ועדת הפנים לא נמצא כאן כדי להסביר את הבקשה, אבל אני רוצה לציין שאנחנו לא מאשימים בשום אופן את יושב ראש ועדת הפנים בעניין הזה, כך שלא תישמע אשמה אישית עליו.
אורי מקלב: לכן נודה לכם אם באמת תקבלו את בקשתנו להעביר את הצעת החוק לוועדת הכספים.
יריב לוין: רבותי, אני מבקש לעדכן כך – קודם כל, אני רוצה שנבין שמונחת בפנינו בקשה לנקיטת סנקציה ולצעד שהוא צעד קיצוני.
יריב לוין: הוא לא צעד רגיל.
יריב לוין: יודעים כאן החברים, בפרט יושבי ראש הוועדות, שאני מאד מקפיד לגבש תמיד את הדברים בהסכמה ובהבנה בין יושבי ראש הוועדות ולשמור על האוטונומיה של יושבי ראש הוועדות בניהול הוועדות.