GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יריב לוין: אני בטוח שחבר הכנסת שטרית יעשה עבודה מצוינת גם אם אני אעביר אליו נושאים מוועדת חוקה חוק ומשפט ועד ועדת הכספים.
זאב אלקין: אפילו חוק הקדמת הבחירות אני בטוח שהוא יכול.
יריב לוין: זה לא החשש אבל זה גם לא יכול להיות המדד שעל פיו נכריע בעניין הזה.
יריב לוין: חבר הכנסת שטרית, שוחחתי בטלפון עם פרופסור ארנון.
יריב לוין: אני משוכנע שבמידה וההחלטה תהיה להעביר את הנושא לוועדת הפנים והגנת הסביבה, עמדתה תישמע שם ותיבחן לגופה, גם על ידי יושב ראש הוועדה וגם על-ידי חברי הוועדה.
יריב לוין: לכן אני מציע, בנסיבות האלה, להחליט להעביר את הצעת החוק הזאת לדיון בוועדת הפנים והגנת הסביבה.
יריב לוין: הצבעה בעד – 9 נגד – 3 נמנעים אין
יריב לוין: בעד 9, נגד 3, נמנעים אין.
יריב לוין: לפיכך אפשר להעביר לוועדת הפנים והגנת הסביבה.
אברהם מיכאלי: אין בהצבעה שלנו משהו נגד ועדת המדע.
אברהם מיכאלי: קביעת הרכב "ועדת הכנסת המשותפת" לפי חוק הכללת אמצעי זיהוי ביומטריים ונתוני זיהוי ביומטריים במסמכי זיהוי ובמאגר מידע
יריב לוין: הסעיף הבא שעל סדר-היום" קביעת הרכב ועדת הכנסת המשותפת לפי חוק הכללת אמצעי זיהוי ביומטריים ונתוני זיהוי ביומטריים במסמכי זיהוי ובמאגר מדע.
יריב לוין: על-פי החוק נדרשת הקמת ועדה המורכבת מנציגים של 3 ועדות.
יריב לוין: לאחר דין ודברים בין ראשי הוועדות ובין כל הנוגעים בדבר ההרכב המוצע הוא כלדלקמן:
יריב לוין: מטעם ועדת המדע והטכנולוגיה: חבר הכנסת מאיר שטרית כיו"ר הוועדה המשותפת הזאת וחבר הכנסת זאב אלקין.
יריב לוין: מטעם ועדת הפנים והגנת הסביבה: חברי הכנסת ציון פיניאן וחמד עמאר.
יריב לוין: מטעם ועדת החוקה, חוק ומשפט: חברי הכנסת אברהם מיכאלי ואורי אורבך.
יריב לוין: אני מבקש להדגיש שכאשר ראיתי את ההרכב הזה הוא היה נראה לי לא לגמרי מאוזן מבחינת החלוקה אבל כפי שהוסבר אלי, ההרכב הזה הוא בהסכמה עם חבר הכנסת שטרית, שכאיש אופוזיציה יהיה יושב ראש הוועדה.
יריב לוין: שנית, הדבר נעשה לאחר שהיה ויתור של סיעת הוועדה על מקום שהיה מיועד לה והיא העדיפה לוותר עליו.
יריב לוין: לכן, בסופו של דבר גובש ההרכב שכפי שגובש.
יריב לוין: אני לא יודע אם יש הסכמה כללית.
ישראל אייכלר: אין הסכמה כללית.
ישראל אייכלר: יהדות התורה לא נשאלה על זה.
יריב לוין: רבותיי, כאשר מרכיבים ועדה, לא עושים משאל בין כל הוועדות.
יריב לוין: זאת הדרך שהדבר נעשה.
יריב לוין: בדרך כלל משתדלים לעשות חלוקה בתיאום בין יו"ר הקואליציה ליו"ר האופוזיציה כדי להגיע לתוצאה נכונה, כמובן בהשתתפותם של ראשי הוועדות.
יריב לוין: אף פעם, בטח בוועדה שמורכבת מ-3 ועדות ומ-6 חברים אין יכולת לתת ייצוג מלא לכולם.
דב חנין: בנושא הזה ישנו ויכוח גדול בכנסת אבל הוא לא בין קואליציה לאופוזיציה.
דב חנין: חבר הכנסת שטרית שנמצא באופוזיציה תומך מובהק ומוביל את נושא המאגר הביומטרי.
דב חנין: יש באופוזיציה ובקואליציה חברי כנסת שלא מתלהבים מכל רעיון המאגר הביומטרי.
מאיר שטרית: החוק עבר, אנחנו לא דנים בו.
דב חנין: אבל עכשיו אנחנו מדברים על מנגנוני היישום.
מאיר שטרית: זה התקנות.
מאיר שטרית: זה של הממשלה לא שלי.
רחל אדטו: התקנות זה הכי משמעותי.
דב חנין: כמו שאומרת חברת הכנסת אדטו, הכי משמעותי זה התקנות.
דב חנין: כרגע אנחנו מדברים על המימוש והיישום של הדבר הזה.
דב חנין: אדוני היושב ראש, אני מציע שהוועדה לא תחליט כרגע על הרכב הוועדה המשותפת ושאדוני יו"ר ועדת הכנסת יידבר עם ראשי הוועדות כדי להגיע להרכב שהוא גם קצת משקף, בכל זאת, ייצוג למתנגדי הרעיון של המאגר הביומטרי.
זאב אלקין: יש שם למתנגדי הרעיון.
זאב אלקין: ישראל ביתנו התנגדו.
יריב לוין: התוצאה המונחת בפניכם היא כמובן לאחר הידברות עם ראשי הוועדות ועל דעת כולם.
יריב לוין: היא לא משהו שאני הגיתי אותו בעצמי.
יריב לוין: אני חוזר על הרשימה: מאיר שטרית יו"ר הוועדה, זאב אלקין, ציון פיניאן, חמד עמאר, אברהם מיכאלי ואורי אורבך.
דב חנין: אין ייצוג למתנגדים, אדוני.
דב חנין: אדוני היושב ראש, כולנו היינו בסרט הזה.
דב חנין: היו דיונים קשים ומפרכים.
דב חנין: יש רשימה של מתנגדים.
דב חנין: אני לא מבקש את עצמי אבל לפחות מישהו אחד מהמתנגדים.
ציון פיניאן: יש את חמד עמאר.
דב חנין: חמד עמאר, עם כל הכבוד, לא התנגד.
מאיר שטרית: עם כל הכבוד לדב חנין, לא מקימים ועדה לפי רשימה של תומכים ומתנגדים, יש כללים.
דב חנין: למה שלא תעבירו את זה לוועדת הפנים?
זאב אלקין: החוק קבע שזאת ועדה משותפת.
דב חנין: רק בהרכב של תומכים בחוק?
דב חנין: זה לא ראוי.
יריב לוין: החוק מחייב את זה.
דב חנין: אדוני היושב ראש, בכנסת ובציבור היתה התנגדות גדולה לחוק הזה ולא התנגדות של אחד או שניים.
מאיר שטרית: הכנסת החליטה ברוב קולות.
דב חנין: זה חלק שצריך לשקף בעבודת הכנסת.
יריב לוין: ההערה של חבר הכנסת חנין נשמעה.
יריב לוין: אני חייב לומר שקיבלתי את ההרכב הזה וכפי שאמרתי גם שאלתי ונחה דעתי שבמצב שנוצר, לאחר הסכמה כללית שהיא גם חוצה מחנות של קואליציה ואופוזיציה וכאשר בראש הוועדה עומד איש אופוזיציה.
יריב לוין: אני לא בוחן כליות ולב מה עמדתו האישית של כל אחד ביחס לחוק המסוים.
דב חנין: כבר היו הצבעות לא צריך לבחון כליות.
יריב לוין: אני לא חושב שכך אני יכול לנהל את העניין, שבכל נושא אחפש לראות מה אנשים הצביעו בעברם ועל-פי זה להרכיב ועדות.
דב חנין: זה לא בכל נושא, אדוני.
דב חנין: זה נושא עם רגישות מאוד גדולה.
יריב לוין: רבותיי, אני מעמיד להצבעה את ההרכב כפי שהקראתי אותו כאן.
יריב לוין: הצבעה בעד – 9 נגד – 2 נמנעים - אין
יריב לוין: 9 בעד, 2 נגד.
יריב לוין: עבודת הוועדות בפגרת הפסח 2011
יריב לוין: אני עובר לנושא השלישי שעל סדר-היום והוא נושא עבודת הוועדות בפגרת הפסח 2011.
יריב לוין: על-פי סמכותנו, לפי סעיף 99א לתקנון, ועדת הכנסת מטילה על ועדות הכנסת, לרבות ועדות מיוחדות וועדות חקירה פרלמנטריות, להמשיך בעבודתן בימי פגרת הפסח, אולם מספר הישיבות שוועדה כלשהי תקיים לא יעלה על 6 אלא אם כן יו"ר הכנסת יתיר ישיבה או ישיבות נוספות על-פי הוראת סעיף 99ב לתקנון.
יריב לוין: לעניין זה ישיבות ועדות משנה, ועדות משותפות וסיורים כמוהם כישיבות ועדה.
יריב לוין: ההגבלה לא תחול על ועדת החוץ והביטחון, ועדת הכספים, ועדת החוקה חוק ומשפט וועדת הכנסת, כפי שאני נוהג לקבוע כאן.
יריב לוין: על יושבי ראש הוועדות להודיע לחברי הוועדה על קיום ישיבה בפגרה ועל סדר-היום לפחות 3 ימים מראש.
יריב לוין: זה הנוהל כפי שנעשה גם בעבר.
יריב לוין: מי בעד לאשר?
יריב לוין: פה אחד, אין מתנגדים, אין נמנעים אושר.
יריב לוין: בוקר טוב, אני פותח את הדיון.
יריב לוין: על סדר יומנו בקשה לקביעת דיון בישיבת פגרה בנושא "הרצח בקבר יוסף".
יריב לוין: נמצא אתנו ממלא-מקום מזכירת הכנסת, נאזם בדר.
נאזם בדר: בוקר טוב.
נאזם בדר: יושב-ראש הכנסת פנה אלי אתמול לאחר שקיבל פנייה של שני חברי הכנסת, זאב אלקין ואריה אלדד, לקיים דיון במליאת הכנסת בנושא "הרצח בקבר יוסף".
נאזם בדר: כאמור הכנסת מתכנסת לכנס פגרה על-פי שני סעיפים ב-25 חתימות לארבעה נושאים, ותקנון הכנסת לא מאפשר קביעת דיון על-ידי פנייה של יושב-ראש הכנסת, אלא אם כן אנחנו פונים באמצעות סעיף 148, שקובע למעשה שלא יתקיימו דיונים במליאת הכנסת שלא על-פי הוראות התקנון, אלא באישורה של ועדת הכנסת.
נאזם בדר: לכן היושב-ראש פונה בכתב, מבקש לאשר דיון כזה ולקבוע את מסגרת הזמן, אם בדיון אישי, מובן שיהיו שלוש דקות, ואם בדיון סיעתי.
נאזם בדר: מה שתראו לנכון.
נאזם בדר: ההעדפה לפי השיחה שהיתה לי עם יושב-ראש הקואליציה, זאב אלקין, היא בכיוון של דיון אישי, כדי לתת אפשרות לכל מי שמבקש להשתתף בדיון הזה.
נאזם בדר: תודה.
דוד רותם: מה יתר הדברים?
נאזם בדר: יש לנו ארבע הצעות לסדר-היום: שביתת הרופאים, הדיור, הוראות - - -
דוד רותם: שם אין דיון אישי?
נאזם בדר: חבר הכנסת שייקבע על-ידי הסיעות יציג את הנושא כהצעה רגילה במסגרת של עשר דקות, תהיה תשובה או לא תהיה תשובה של הממשלה, ואחר-כך כמובן על-פי התקנון יאפשר יושב-ראש הישיבה שתי הבעות עמדה של שני חברי כנסת.
יריב לוין: כמו הצעה לסדר.
נאזם בדר: לגבי הדיון, הבקשה היא שסיכום והצבעות יהיו במועד אחר.
נאזם בדר: אנחנו לא מדברים על חקיקה, אנחנו מדברים על דיונים.
יריב לוין: לפיכך אני מציע שנאשר את הבקשה לכלול את הנושא בסדר-יומה של הכנסת, לקבוע שיתקיים בעניין הזה דיון אישי.
יריב לוין: סיום הדיון יהיה עם תשובת הממשלה, כאשר הצבעות על הודעות סיכום יהיו במועד אחר.
יריב לוין: הצבעה בעד - פה אחד התקבלה ההצעה לכלול את הנושא, "הרצח בקבר יוסף", בסדר-יומה של הכנסת ולקיים דיון אישי.
יריב לוין: אין לנו ערעורים על החלטות יו"ר הכנסת ואנו עוברים לנושא השני – הצעות לתיקון תקנות הכנסת.
יריב לוין: כידוע, במושב הקודם עברנו והתקדמנו בנושא.
יריב לוין: במהלך הפגרה היתה פניה של ארבל אסטרחן וגם של מנהלות ועדה שמוזמנות, קיבלנו הערות וניסינו לשלב אותן פנימה.
יריב לוין: אני מזכיר שאנחנו מתקדמים בעניין הזה תוך שבסוף נקיים סבב נוסף אחרון בפרק הזה כדי לראות איפה יש דברים שאישרנו אותם ב "צריך עיון" או שהתקבלו לגביהם הערות במהלך העבודה, ואז אנחנו נגיע באמת לנוסח הסופי והמסכם.
יריב לוין: למיטב זכרוני אנחנו הגענו לעמוד 25, עד הישיבה של 29.3.2011 שהיתה הישיבה האחרונה.
יריב לוין: אנחנו אמורים להמשיך מנקודה זו, כאשר מונח בפנינו מסמך שהוא עדיין לא מסכם את כל הפרק –
ארבל אסטרחן: יש עוד סעיף אחד שאולי ייכנס בנושא של חוק ההסדרים.
דוד רותם: יש גם הערות שלי.
יריב לוין: כן, אמרתי – אחרי שנסיים את המעבר הראשוני נתייחס לכל ההערות שהתקבלו, בכתב ובעל פה ולדברים שנשארו פתוחים.
דוד רותם: האם תקנון צריך להיות פה אחד?
יריב לוין: הוא לא חייב להיות פה אחד, אבל אני קבעתי שהוא יהיה פה אחד.
יריב לוין: אני רוצה שהדברים יהיו בהסכמה מלאה, גם עם האופוזיציה, וכך עשינו עד היום.
יריב לוין: כך אני חושב שנכון לעשות.
דוד רותם: כי כולם יודעים שהגלגל מסתובב כל הזמן.
יריב לוין: בכל מקרה, המצב יהיה שנעשה מעבר וננסה להגיע לנוסחה שתהיה מקובלת על כולם, כמו שעשינו עד היום, ואני משוכנע שגם נצליח.
יריב לוין: למעשה נשאר לנו את סימן (ה) שהוא המסכם - -
ארבל אסטרחן: יש כאן עניין של חזרה מהצעת חוק.
ארבל אסטרחן: על זה נדבר עכשיו.
ארבל אסטרחן: אחרי זה – רציפות, וסימן ה' שהוא לא ארוך, רק שיש לנו התלבטות מה לכלול בו.
ארבל אסטרחן: זה יהיה מעבר ראשון על כל הפרק.
ארבל אסטרחן: כל מקום שיישארו דברים לדיון או שקיבלנו הערות – סימנתי הערות בצד.
ארבל אסטרחן: נניח – חבר הכנסת רותם נתן דף עם הערות , רשמתי שיש הערה לחבר הכנסת.
ארבל אסטרחן: הוא צריך לנמק אותה, אבל זה מצוין, כך שלא נפספס הערות.
ארבל אסטרחן: גם סיגל קוגוט, היועצת המשפטית של ועדת החוקה נתנה הערות שבעיניי היו חשובות, וציינתי גם את זה.
ארבל אסטרחן: אז אפשר להמשיך מסימן (ג) – חזרה מהצעת חוק, שזה סימן שעדיין לא דיברנו עליו והוא בא לעגן עניינים שבעצם היום מוסדרים.
ארבל אסטרחן: היום זה לא בפרק אחד מסודר – מקום אחד זה על הצעה ממשלתית, ומקום אחר על הצעה פרטית, והרעיון הוא לעשות את זה בסימן אחד.
יריב לוין: נציגי הממשלה הוזמנו לדיון, נכון?
ארבל אסטרחן: אז זה גם משהו שלא הכנסנו לרצף הכרונולוגי, כי זה יכול להיות בעצם בכל שלב.
ארבל אסטרחן: לכן זה בסוף, בהערות הכלליות.
ארבל אסטרחן: אז יש לנו קודם כל חזרה מהצעת חוק ממשלתית, מה שהיום מוסדר בסעיף 132.
ארבל אסטרחן: הממשלה רשאית לחזור בה מהצעת חוק ממשלתית כולה.
ארבל אסטרחן: כך, אגב, גם כתוב היום.
ארבל אסטרחן: זה עניין שהוא די משמעותי, ה "כולה" הזה, בעיקר בחוק ההסדרים.
ארבל אסטרחן: הכלל הוא – כולה, כל עוד לא התקבל החוק בקריאה השלישית, בהודעה לכנסת.
ארבל אסטרחן: אני קוראת :"הודעת הממשלה על חזרה מהצעת חוק תימסר במליאת הכנסת על ידי שר או סגן שר או בכתב באמצעות מזכיר הממשלה ליו"ר הכנסת שיודיע על כך לכנסת".
ארבל אסטרחן: זו הסדרה קצת יותר מפורטת ממה שכתוב היום.
ארבל אסטרחן: היום רק כתוב – על ידי הודעה בכנסת או הודעה בכתב ליו"ר הכנסת, לא כתוב מי.
ארבל אסטרחן: פה מוצע שבמליאה זה יהיה כל שר או סגן שר, ובכתב זה יהיה מזכיר הממשלה ליו"ר הכנסת.
דוד רותם: אני מבקש להתנגד לסעיף.
דוד רותם: ממשלה מגישה הצעת חוק.
דוד רותם: היא עוברת קריאה ראשונה ובאה לוועדה.
דוד רותם: הוועדה משקיעה המון עבודה, ובין היתר עושה גם כמה שינויים.
דוד רותם: הממשלה מגישה הסתייגות על השינויים שנעשו בוועדה, וההסתייגות נופלת במליאה, בקריאה שניה.
דוד רותם: ואז, אחרי שבזבזנו כל כך הרבה זמן, פתאום הם אומרים שהם חוזרים בהם.
דוד רותם: עד כמה שאני יודע – ברגע שחוק עבר לוועדה, הוא מפסיק להיות חוק של המציע.
ארבל אסטרחן: גם בפרטית – לפי התקנות היום השלב הוא עד שהוועדה מאשרת את זה לשניה ושלישית, לא עד שזה עובר לוועדה.
דוד רותם: ברגע שהוועדה אישרה את זה לשניה ושלישית, כי החוק הופך להיות חוק - - אותו הדבר גם בהצעת חוק ממשלתית.
דוד רותם: חוק ההתיישנות – ישבנו עליו שנתיים.
דורית ואג: כל יום חמישי, חמש שעות.
דוד רותם: ומה שקרה זה שחבר הכנסת בן ששון שהיה קודמי בוועדה החליט שאת תקופת ההתיישנות הוא ישאיר לסוף.
דוד רותם: וכאשר הצעת העניין ל- 4 שנות התיישנות נפלה, הממשלה משכה את החוק.
דוד רותם: יש גבול, מה, אנחנו לא עובדים לחינם.
ארבל אסטרחן: איפה היא נפלה, בוועדה?
דוד רותם: הם משכו את החוק.
ארבל אסטרחן: אבל כל עוד זה בוועדה, גם אם זה ח"כ פרטי הוא יכול למשוך, עד שהוועדה לא אישרה את זה לקריאה שניה ושלישית - -
יריב לוין: אני חושב שנעשה את זה באותו מסלול כמו שעשינו בחקיקה הפרטית.
ארבל אסטרחן: זה אומר שכשהוועדה עדיין דנה בזה – אפשר עוד למשוך.
ארבל אסטרחן: רק כשהממשלה אישרה את החוק להנחה - -
דוד רותם: הם עכשיו הולכים להביא לי את הקודקס האזרחי.
דוד רותם: אלף סעיפים.
דוד רותם: אני אדון בכולו והם ימשכו לי אותו.
ארבל אסטרחן: אז זה יהיה – "כל עוד הוועדה לא אישרה את הצעת החוק לקריאה השניה והשלישית".
ארבל אסטרחן: אני רוצה להבהיר פה לגבי רביזיה – אני חושבת שזה ברור: הצביעו לקריאה שניה ושלישית?
ארבל אסטרחן: אי אפשר לחזור.
ארבל אסטרחן: אבל אם, נניח, ביקשו רביזיה והיא אושרה וזה נפתח , אז עדיין אפשר.
דוד רותם: כן, כי אז הדיון לא נגמר.
דוד רותם: סעיף הרביזיה, את החוות דעת של היועץ המשפטי לא הכנסתם לפה.
ארבל אסטרחן: זה לא יהיה בפרק החקיקה, כי רביזיה – נכון, כל החלטה בוועדה, ושם נכניס - -
דוד רותם: נקבע שרביזיות לא יכולות להיות לא ביום ראשון ולא ביום חמישי, ועוד כמה הוראות.
ירדנה מלר-הורוביץ: אבל אם למשל – בתקציב, עושים דיונים מרתוניים וגם בימי ראשון וחמישי, אי אפשר יהיה להצביע על רביזיבה?
יריב לוין: בואו לא נדון במה שעוד לא הגענו אליו.
דוד רותם: קיבלתי חוות דעת, היתה אלי פניה מיושב ראש הכנסת שראשון וחמישי זה לא ימי עבודה אז מה פתאום אני עושה רביזיות בימים האלה.
ארבל אסטרחן: טוב, פה אני באמת צריכה לראות, אז אולי בכלל לא צריך לאפשר הודעה על זה במליאה - -
יריב לוין: הגיוני שזה ייכנס לאותו מסלול כמו הפרטיות.
יריב לוין: שהכל יהיה אחיד.
ארבל אסטרחן: פה עשינו הודעה בכתב ליו"ר הכנסת ויו"ר הוועדה.
ארבל אסטרחן: אז גם ההודעה תהיה כמו בפרטי.
ארבל אסטרחן: אז עם מסירת ההודעה, תוסר הצעת החוק מסדר יומה של הכנסת, "ואולם, אם מוזגה הצעת החוק הממשלתית עם הצעת חוק אחרת יחולו הוראות סעיף (15)...." שזה אומר שהצעה אחרת עוברת למצב שבו היא היתה.
ארבל אסטרחן: זאת אומרת, אם יש הצעה אחרת שעברה טרומית, מיזגו אותה עם הממשלתית, שעברה ראשונה, שניה ושלישית - -
דוד רותם: למה היא צריכה לחזור?
דוד רותם: היתה הצעת חוק פרטית שעברה טרומית, עברה לוועדה, ומיזגתי אותה עם הצעת חוק ממשלתית.
דוד רותם: הוצאתי את הנשמה עד שהגעתי להסכמות, הצביעו עליה - -
ארבל אסטרחן: והממשלה חוזרת בה.
דוד רותם: שתחזור בה הממשלה, אבל את ההצעה של חבר הכנסת - -
ארבל אסטרחן: אתה לא יכול לאשר אותה לשניה ושלישית כי היא לא עברה ראשונה.
דוד רותם: אם כך תגידי לי – למה, כשמיזגתי הצעת חוק אני יכול להביא אותה לשניה ושלישית למרות שהיא לא עברה ראשונה?
ארבל אסטרחן: היום מאפשרים לעשות את זה רק כדי לתת את הקרדיט לחבר הכנסת, אבל יש לך עוגן שעבר קריאה ראשונה.
ארבל אסטרחן: אם הממשלה חוזרת בה ממה שעבר קריאה ראשונה - -
יריב לוין: בזה יש הגיון.
דוד רותם: אני לא מבין את ההיגיון.
דוד רותם: אני מגיש הצעת חוק שהממשלה רוצה לתקוע.
דוד רותם: אז מה היא אומרת?
דוד רותם: – תחכה, מגישים הצעת חוק ממשלתית.
דוד רותם: היא מגישה הצעת חוק ממשלתית וממזגים אותה.
דוד רותם: ואז זה לא הולך לקריאה ראשונה.
דוד רותם: עובדים על הצעת החוק שנתיים וחצי, ואז הממשלה החליטה למשוך את שלה, ואתה אומר לחבר הכנסת – תחזור רברס.
יריב לוין: אז תאשר אותה בראשונה, במליאה, ותחזור לוועדה ותגמור אותה באותו נוסח.
דוד רותם: במקרה של - - הממשלה לא הגישה הצעת חוק כזו והיינו רואים מה אתה חושב אז.
יריב לוין: אתה יודע למה זה לא קרה.
יריב לוין: יושב ראש ועדת החוקה עמד איתן על דעתו שהחוק יעבור.
דוד רותם: לא היה סעיף כזה.
דוד רותם: היום הרי לא צריך שהממשלה תחזור בה.
דוד רותם: הרי אם הייתי הממשלה לא הייתי חוזר בי מאף חוק.
דוד רותם: הרי יושב ראש הכנסת יש לו סמכות לקבוע את סדר היום, וכשחוק לא מוצא חן בעיניו הוא פשוט לא קובע אותו לקריאה - -
רונית חייקין: זה עד גבול מסוים, זה לא נכון.
דוד רותם: עד גבול מסוים?
דוד רותם: איך אמרו לי?
דוד רותם: – תלך לבג"ץ.
דוד רותם: עובדה שמה שאתה מדבר עליו התקדם.
דוד רותם: זה הגיע לבג"ץ.
ארבל אסטרחן: היום יש איזושהי פרוצדורה – הממשלה, כמו שאמרנו, יכולה לחזור בה בכל עת היום, ואם היא חוזרת בה אחרי שכבר התחילה הקריאה השניה אז היום יש איזושהי פרוצדורה שקודם כל מפסיקים את הקריאה השניה ואז יש לממשלה שבוע עד שלושה שבועות להודיע אם היא באמת חוזרת בה או לא חוזרת בה, בעצם – כל זה לא רלבנטי כי אמרנו שהיא לא יכולה יותר לחזור בה אחרי שהתחילה הקריאה השניה.
ארבל אסטרחן: אז (ג) יורד, (ד) יורד, (1), (2) ו- (3).
יריב לוין: רבותיי, זה חיזוק של הכנסת, רק בואו לא נלך יותר מדי רחוק.
דוד רותם: אני חושב שצריך גם להכניס סעיף שמאפשר ליושב ראש הוועדה לבקש החזרה.
ארבל אסטרחן: יש את 124.
ארבל אסטרחן: כל עוד לא התחלה הקריאה - -
דוד רותם: אתמול היתה הסתייגות שלי במקרה, על חוק.
דוד רותם: פתאום, כשאני מנמק את החוק אני רואה כל מיני כאלה – רגע, מה פתאום, לא הסכמנו.
ארבל אסטרחן: תבקש למשוך.
ארבל אסטרחן: לפי 127.
ארבל אסטרחן: אבל אתה צריך רוב.
דוד רותם: אחרי שאני מצביע.
ארבל אסטרחן: בכל שלב של הקריאה השניה.
ארבל אסטרחן: בכל שלב אתה יכול לבקש למשוך לוועדה, אבל מצביעים על זה.
ארבל אסטרחן: מרגע שהתחילה הקריאה השניה, כשהתחלת לנמק, ועד שנגמרת הקריאה השניה אתה יכול – בין אם התקבלה ההסתייגות או לא, יש הסתייגות - לא משנה.
ארבל אסטרחן: אתה יכול לבקש למשוך לוועדה, אבל אתה צריך רוב.
ארבל אסטרחן: זה בהצבעה.
דורית ואג: אבל אם אין לו רוב לסעיף, אין לו רוב להחזיר.
יריב לוין: אם אין רוב אז אין רוב.
ארבל אסטרחן: סעיף קטן (ה) הוא משהו קצת מוזר, אבל הוא קיים היום: "חזרה בה הממשלה מהצעת חוק ממשלתית, אין היא רשאית להביא באותו מושב של הכנסת הצעת חוק אחרת באותו נושא, אלא אם כן החליטה ועדת הכנסת להתיר זאת;"
יריב לוין: זה הגיוני דווקא.
דוד רותם: לא הגיוני בכלל.
דוד רותם: כל העניין הזה של 6 חודשים הוא לא הגיוני.
רונית חייקין: ממשלה, אין לה שישה חודשים, אבל.
דוד רותם: לא זה הגיוני ולא זה הגיוני.
דוד רותם: בעצם, מה אנחנו עושים צחוק מעצמנו?
דוד רותם: הסעיף זה זה בדיחת העונה.
דוד רותם: הממשלה, חוק שלה – היא חזרה בו או שהוא נפל, והיא רוצה להגיש אותו מחר.
דוד רותם: לממשלה יש רוב בוועדת הכנסת?
יריב לוין: מאה אחוז, אבל היא צריכה להתחיל את כל תהליך החקיקה מחדש.
דוד רותם: אצל הממשלה תהליך החקיקה זה צ'יק צ'אק.
דוד רותם: אין לה חובת הנחה, אין לה שום דבר.
יריב לוין: לבטל את זה בכלל?
דוד רותם: א
דוד רותם: אם אתה שואל אותי הייתי מבטל גם את השישה חודשים שלהם.
יריב לוין: יהיה לך שבוע אחרי שבוע דיון באותו עניין שנפל?
דוד רותם: עשר דקות וזה נופל.
יריב לוין: אבל זה לא הגיוני שמישהו יוכל להעלות פעם אחר פעם את אותו הדבר.
סהר פינטו: אז מישהו אחר.
סהר פינטו: אתה היום לא שולט בזה.
יריב לוין: לא, היום אתה שולט בזה, לפי הנושא, לפי מהות הנושא.
יריב לוין: אם אני העליתי הצעה והיא נפלה, גם אם מישהו אחר רוצה להציע אותה הוא לא יכול – שישה חודשים.
סהר פינטו: אז אם יש לי הצעה ואני נמצא במשא ומתן עם השרים הרלבנטיים להגיע להסכמה, ומישהו אחר רוצה לגזור את הכותרת שהממשלה הפילה לו הצעת חוק, הוא שורף אותי לחצי שנה עכשיו.
סהר פינטו: ואני אתם במשא ומתן, זה מתקדם.
סהר פינטו: זה דברים שקורים.
יריב לוין: אז אולי לפחות נקבע שלא אותו חבר כנסת יכול - -
סהר פינטו: בזה יש היגיון.
סהר פינטו: ירדנה מלר-הורוביץ: זה לוב להעסיק את הכנסת באותו נושא, וזה קצת זילות של ה - -
רונית חייקין: אבל זה לפחות חודשיים.
יריב לוין: זה ייראה נורא – שבוע אחרי שבוע
דוד רותם: זה נראה פגיעה רצינית בדמוקרטיה כשנשים את זה בתקנון.
דוד רותם: הרי מה העבודה שלי, חוץ מהלגיש הצעות חוק?
יריב לוין: אבל ההיגיון אומר שיש איזו מגבלה, ש אם הכנסת דנה ואמרה את דברה –לא חוזרים כעבור יום למשבצת הראשונה.
קריאה: אולי אפשר לשנות – חצי שנה בלי פגרה?
יריב לוין: את זה עשינו.
יריב לוין: קיצרנו.
יריב לוין: זה כבר מוטמע פה בנוסח.
יריב לוין: האיזון הוא נכון, בואו לא נעשה פה סדרי עולם חדשים לחלוטין במשהו שיש בו גם היגיון.
יריב לוין: קיצרנו את זה, אבל שזה יכלול את הפגרה, כדי שזה לא יהיה יותר מדי זמן.
ארבל אסטרחן: אז אמרנו שאם הממשלה חוזרת בה היא לא יכולה באותו מושב להביא הצעה באותו נושא אלא אם ועדת הכנסת - - אבל הממשלה רשאית לחזור בה מהחזרה, ואז ממשיכים מאותו שלב.
ארבל אסטרחן: זאת אומרת, היא היתה כבר בוועדה, אחרי הקריאה הראשונה, נניח, חזרה בה, הודיעה שהיא חוזרת בה מהחזרה, אז ממשיכים, גם אם זה באותו מושב, והיא לא צריכה אישור של אף אחד ולא להביא את זה מחדש בכחול.
סהר פינטו: הסיפה מבטלת את הרישה - -
דוד רותם: למה יש הבדל בנושא הזה בין חבר כנסת לבין הממשלה?
יריב לוין: כי יש הרבה הבדלים בין חברי כנסת לבין הממשלה.
יריב לוין: הרי כל הזמן אנחנו מדברים על בעיות המשילות ואז, כשאנחנו יושבים פה אנחנו קושרים את הידיים כל הזמן.
יריב לוין: יש פה איזשהו מרחב תמרון מסוים לממשלה שהוא גם הגיוני.
יריב לוין: יש גם גבול כמה אנחנו יכולים היום לבוא ולהגביל אותם.
יריב לוין: הדבר הפחות הגיוני הוא דווקא כמות החקיקה הפרטית האסטרונומית שיש כאן.
יריב לוין: זו האמת.
יריב לוין: אז לבוא היום ולשאול למה אני מאפשר לממשלה?
יריב לוין: אני חושב שזה הגיוני לגמרי.
ארבל אסטרחן: אז בזה גמרנו את הסעיף של חזרת הממשלה, עם שינוי משמעותי של – רק כל עוד זה לא אושר בוועדה.
ארבל אסטרחן: סעיף 29 זה חזרה מהצעת חוק פרטית.
ארבל אסטרחן: פה יש כמה הבהרות שדיברנו עליהן בישיבות קודמות: "חבר הכנסת רשאי לחזור בו מהצעת חוק פרטית כל עוד הוועדה לא סיימה את דיוניה ...
ארבל אסטרחן: לקריאה השניה ולהקריאה השלישית".
ארבל אסטרחן: – זה תמיד מבלבל.
ארבל אסטרחן: חשבתי לכתוב: "...
ארבל אסטרחן: כל עוד הוועדה לא אישרה את הצעת החוק לקריאה השניה והשלישית".
ארבל אסטרחן: "חזר בכו חבר הכנסת כאמור, לא יוכל לשוב ולהיות מציע של הצעת החוק לפי הוראות סעיפים קטנים...." – שאם מישהו מתמנה לשר, אז הוא יכול לחזור.
ארבל אסטרחן: מי שחזר בו לא יכול להיות מציע.
ארבל אסטרחן: זו הבהרה.
ארבל אסטרחן: "(ב) חזרה מהצעת חוק תיעשה בהודעה בכתב ליושב ראש הכנסת וכן ליושב ראש הוועדה שהצעת החוק הועברה אליה, אם הועברה".
רונית חייקיין: יש לי שאלה –הרי חוק בשניה ושלישית הוא בידי הוועדה כבר, נכון?
ארבל אסטרחן: באיזה שלב?
ארבל אסטרחן: כל עוד הוא לא אושר לשניה – שלישית, הוא בידי חבר הכנסת.
ארבל אסטרחן: לפי המצב היום, כל עוד הוועדה לא אישרה את זה לשניה ושלישית, חבר הכנסת יכול לחזור בו.
ירדנה מלר-הורוביץ: אם היא אישרה אותו היא כבר הפקיעה אותו.
יריב לוין: זה גם הגיוני, זו הנקודה הנכונה.
יריב לוין: לכן התיקון שחבר הכנסת רותם הציע קודם היה נכון בלתעל את הכל לאותו מקום.
ארבל אסטרחן: עכשיו - מה קורה ברגע שמוסרים את ההודעה?
ארבל אסטרחן: אגב, זה עם מסירת ההודעה ולא עם מסירת ההודעה לכנסת.
ארבל אסטרחן: כלומר, יכולה להיות גם חזרה בפגרה.
ארבל אסטרחן: חבר הכנסת מסר ליו,ר הכנסת.
ארבל אסטרחן: בעקבות ישיבות קודמות שהיו ניסיתי לעשות איזושהי אבחנה בין היוזמים למצטרפים, כי אם אתם זוכרים בהתחלה דיברנו על זה שמצטרף לא יכול להפוך ליוזם.
ארבל אסטרחן: אז הרעיון הוא כזה: אם היה יוזם אחד או כל היוזמים וכל המצטרפים הודיעו שהם חוזרים בהם, תוסר הצעת החוק מסדר היום של הכנסת.
ארבל אסטרחן: יכול להיות שמספיק להגיד פה: "אם חזרו בהם כל היוזמים והמצטרפים".
רונית חייקין: זה סיפור.
רונית חייקין: אם יש לו 60 חותמים.
ארבל אסטרחן: תכף נראה מה אם לא כולם – אבל אם כולם חוזרים בהם, ההצעה מוסרת.
דוד רותם: 60 חותמים זה סעיף זה סעיף ה(2)
רונית חייקין: כל ה-60 צריכים לכתוב מכתב ליושב ראש הכנסת ויושב ראש הוועדה?
ארבל אסטרחן: אחרת הם עדיין יוזמים.
ארבל אסטרחן: אנחנו אמרנו שמציעי הצעת חוק מתחלקים ליוזמים ולמצטרפים.
ארבל אסטרחן: אם כולם חוזרים בהם – הצעת החוק יורדת.
ארבל אסטרחן: אם יש כמה יוזמים, אבל לא כולם חזרו בהם, מי שחזר בו – השם שלו מוסר, פה רצינו להבהיר – "לרבות מנוסחי הצעת החוק בהמשך הליכי החקיקה", כי לפעמים באים ואומרים לנו- יש נוסח כחול ונניח מישהו מסיר, ושואל: למה השם שלי עדיין על הכחול?
ארבל אסטרחן: כי הכחול כבר פורסם, אין כחול אחר.
ארבל אסטרחן: אז ככל שזה יתפרסם בהמשך, השם יוסר – "...
ארבל אסטרחן: ויראו את היוזם הבא, ששמו מופיע על גבי הצעת החוק...." - -
יריב לוין: זו שאלה גדולה.
יריב לוין: את רוצה לתת ליוזם הראשון?
ארבל אסטרחן: אתה חשבת שלא, אבל אם אתה זוכר, כאן דיברנו על זה.
ארבל אסטרחן: אני לא חושבת שזו בעיה, כי מישהו לא התכוון להיות יוזם, הוא התכוון להצטרף.
תמר כנפו: המצטרף – לא במקום.
תמר כנפו: רק היוזמים.
יריב לוין: לכן אני אומר, בואו נוציא את המצטרפים מהמשחק, בכלל.
דוד רותם: אתם יודעים מה אתם עושים עכשיו?
דוד רותם: כולם יהיו יוזמים.
דוד רותם: הרי כל הזמן יש לך את זה.
דוד רותם: אתה מעביר הצעת חוק, אתה פתאום רואה שכאלה שלא התכוונת בכלל שיחתמו לך הם פתאום חותמים לך, כי הם רוצים להיות שותפים לקרדיט.
יריב לוין: יש אבחנה ברורה.
יריב לוין: קודם כל – החוק הוא בדרך כלל תולדה של יוזמה של אדם אחד או שניים.
יריב לוין: הם לפעמים מחליטים מכל מיני שיקולים שהם רוצים מראש לחבר לעגלה הזו עוד אנשים.
יריב לוין: אני מעמיד להם בחירה.
יריב לוין: אתה יכול לעשות את זה על ידי זה שצירפת אנשים כיוזמים, עם כל המשמעויות של זה, או - אתה יכול להחתים אותם כאנשים שמצהירים למעשה בהצטרפות על תמיכתם, ולא מעבר לזה.
יריב לוין: אבל אני חושב שזו האבחנה הנכונה.
יריב לוין: לכן יש שני סוגים.
יריב לוין: אני, לפחות, כשאני מחתיים אנשים, ברור לי שכשאני מחתים אדם כיוזם אז יש לו משמעות של מצטרף.
יריב לוין: אז אני לוקח את זה עלי, כולל העובדה שאם אני מחר אתחרט הוא יוכל להמשיך.
סהר פינטו: מה הסידור שעשינו, כשיש יוזם אחד והוא עוזב את הכנסת?
יריב לוין: לדעתי – ההצעה צריכה ליפול.
ארבל אסטרחן: זה כתוב בהמשך – כשפסקה כהונתו, יראו כאילו הוא חזר בו.
סהר פינטו: הדוגמה הכי טובה - החוק לרשות לפינוי מוקשים, כאשר חבר הכנסת לשעבר צחי הנגבי היה יוזם יחיד.
סהר פינטו: במצב הזה חוק כזה היה נופל.
יריב לוין: אז אין לי בעיה להחריג שבידה ופקעה כהונתו, משהו כזה – אז נאפשר למצטרפים את ההחרגה הזו שהם יוכלו לקחת את החוק.
יריב לוין: בעיניי זה לא נכון, גם אם היה חריג של חוק המוקשים.
דוד רותם: למה צחי הנגבי חתם לבד על החוק הזה?
דוד רותם: הוא רצה את הקרדיט.
דוד רותם: זה סיכון מסוים.
יריב לוין: לדעתי – בואו נעשה אבחנה - -
סהר פינטו: אני מזכיר – הוועדה עבדה על החוק.
סהר פינטו: יכול להיות שהיוזם הראשי כבר פחות היה אקטיבי - -
יריב לוין: בסוף, הליך חקיקה הוא יוזמה של חבר כנסת.
יריב לוין: חבר כנסת, כאשר הוא מחליט להוביל הליך חקיקה הוא מחליט אם הוא רוצה לעשות את זה לבד, אם הוא רוצה לעשות את זה עם עוד מישהו, או עם עוד עשרה.
יריב לוין: הוא מקבל את ההחלטות האלה, על בסיס כל מארג השיקולים הזה.
יריב לוין: בין היתר הוא ייקח בחשבון שאם הוא ירצה לצאת, הוא רוצה לדעת שאם הוא יוצא החוצה החוק נעצר, אז הוא מגיש אותו לבד.
יריב לוין: אם הוא רוצה שהחוק ימשיך גם אם חלילה יקרה לו משהו – אז הוא יחבר יוזמים נוספים.
יריב לוין: בעניי זה הרבה יותר נכון.