GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יולי יואל אדלשטיין: יש מליאה – היא צריכה להיות משודרת כמות שהיא ולא עם כל מיני תוספות.
יולי יואל אדלשטיין: ברגע שנתחיל עם המשחק של הכנסת ונתיר את השאלות: מה כן ומה לא, המשחק יהיה מסוכן מדיי - - -
אברהם בורג: במליאה כמעט אין נגיעה.
אברהם בורג: מתוך מאות שעות מליאה – אין נגיעה.
אברהם בורג: השינוי היחיד במתכונת הוא שבוחרים, בין שעה אחת לשעה ארבע, ובימים שלא משדרים את הכנסת כאשר השכנות שלנו תהיה שכנות משטרית בנושאים ענייניים ולא תכניות כאלה או אחרות.
יולי יואל אדלשטיין: אם אנחנו מדברים על שמו הטוב של הערוץ במובן הזה של שידורים מהכנסת, ברגע שיהיה שפיל ותהיינה אפשרויות לתת לוועדה פלונית אלמונית – הרבה יותר חשיפה מאשר לוועדה אחרת- - -
אברהם בורג: כמו המצב שקיים היום.
יולי יואל אדלשטיין: אני מקווה מאד שהמסר ברור מאד ואני קורא למשנה זהירות בנושא הזה - - -
אברהם בורג: להקמת ועדה לבדיקת הנושא, אם הוא אפשרי – ודאי שאינך מתנגד?
יולי יואל אדלשטיין: אני בעד, בתנאי שגם הוועדה תנהג במשנה זהירות.
נעמי חזן: הקונספציה נכונה אבל אין הפרדה בין קונספציה לבין אופן הביצוע והניסיון להפריד זאת איננה שאלה טכנית אלא היא שאלה מהותית.
נעמי חזן: מי מקבל החלטות?
נעמי חזן: מי יושב בפאנל?
נעמי חזן: מי מחליט על הפאנלים?
נעמי חזן: מי מראיין?
נעמי חזן: מי לא מראיין?
נעמי חזן: איזה ועדות מכוסות?
נעמי חזן: כל אלה אינן שאלות טכניות אלא שאלות מהותיות.
נעמי חזן: אני חושבת שזאת טעות להקים ועדת משנה של ועדת הכנסת משום שמדובר בנו אז התשובות לשאלות תהיינה שאלות מקצועיות למחצה.
נעמי חזן: יש פה אינטרסים ברורים מאד לכן הדרך היחידה לעסוק בעניין הזה, לפי דעתי, היא להקים ועדה מקצועית כמו שעשינו לגבי נושאים שקשורים לשכר או לנושאים אחרים.
נעמי חזן: אני לא חושבת שיד חברי הכנסת צריכה לגעת באופן קבלת ההחלטות על הרכבי הפאנלים.
נעמי חזן: יש בעיה בשני הכיוונים; יש בעיה שהכנסת תטפל בה ויש בעיה שרשות השידור צריכה לטפל בה והשאלה איך מקימים ועדה שהיא לא ועדה של הכנסת, שמחליטה עבור עצמה - - -
צבי הנדל: מי מקים את הוועדה?
נעמי חזן: איך מקימים ועדה שאין בה משוא פנים לכאן או לכאן?
נעמי חזן: צריך להיות לצורך העניין הזה גורם עצמאי, לדעתי.
נעמי חזן: אני לא יודעת בדיוק איך לעשות את זה אבל אני סבורה שלא טוב שיעשו את זה אנשי ערוץ 33 ולא טוב שתעשה את זה הכנסת - - -
אברהם בורג: הצעה לסדר לפני שאני יוצא לישיבת הנשיאות; כאשר הוועדה תוקם היא לא תצטרך לעסוק בתוכן האופרטיבי אלא היא תצטרך לקבוע את העקרונות.
אברהם בורג: ועדת הכנסת תקבע את התכנים, את העקרונות, אבל ביישום חברי הכנסת לא יגעו, כפי שהדבר קיים היום.
נעמי חזן: אני הבעתי את עמדתי.
נעמי חזן: ייתכן שאתם לא מסכימים אתה אבל זאת בכל זאת דעתי.
צבי הנדל: קיבלתי עכשיו הודעה בביפר ששמעו על הדיון שמתקיים כאן עכשיו וכבר ניטש מאבק בין בייגל נאש לחברות מזון אחרות בכל מה שקשור לשאלה אם הם יוכלו להכניס פרסומת כשחבר הכנסת שאול יהלום ישא דברים מעל הדוכן או כשאני אדבר מעל הדוכן?
אברהם בורג: אני מתנצל בפניכם על כך שאני צריך לצאת לישיבת הנשיאות.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: גם אני צריך לצאת לישיבת הנשיאות אבל קודם לכן אני מבקש לומר מילים אחדות; אני נגד התערבות בעניין מקצועי שקשור לשידורים.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: להכניס אנשים אחרים, אפילו מטעם הכנסת, ולהתחיל לפשפש בנושא הזה זה דבר שיכול רק לקלקל.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: יש לתת למי שעושים עכשיו את העבודה מקסימום חופש פעולה ולדאוג לכך שהם יעשו את העבודה שהם יודעים לעשות אותה וכפי שהם עשו אותה עד עכשיו.
צבי הנדל: כל מה שרציתי להגיד כבר נאמר ולכן אני אומר רק דבר אחד, שאני מסכים לרגישות שכולם דיברו עליה, כל אחד בטון אחר, שזה מרכז הבעיה ולפי הנתונים שיושב ראש הכנסת הציג, סוגי תכניות שהוא רוצה לעשות יכולים להכניס שאלות מעשיות ולגרום רוב מהומה על לא מאומה כי יש תכניות טוק שואו מכאן ועד להודעה חדשה בכל הערוצים.
שאול יהלום: אני סבור שהתפקיד שלנו צריך להתבטא בשאלה איך לקרב את עבודתה של הכנסת לציבור בישראל.
שאול יהלום: זה, כאמור, הדבר הכי חשוב.
שאול יהלום: עם כל הכבוד לרצון של כל אחד מאתנו להופיע בטלוויזיה, וזה דבר לגיטימי ביותר, - אנחנו צריכים כל הזמן לחשוב איך הכנסת תתקרב לציבור, איך הציבור יתעניין בה ואיך נעשה דברים שירתקו עד כמה שאפשר במושגים של הכנסת, את הכנסת לציבור.
שאול יהלום: אנחנו צריכים להודות שהדיונים השגרתיים בכנסת משעממים.
שאול יהלום: הם חשובים מאד אבל הם גם משעממים ולכן אם אפשר לגוון ולהוסיף עליהם כל מיני פאנלים או כל מיני תכניות, אפילו יותר דרמטיות כמו: השבוע בכנסת, או תכניות אחרות מן הסוג הזה זה דבר חיוני מאד וחשוב מאד לכן צריך לשמור על מספר כללים.
שאול יהלום: במליאה אולי לא צריך לגעת, אבל לגבי ועדות או פאנלים, - צריך למצוא מקסימום תכניות כדי שהערוץ יקרב את הציבור אל הכנסת, ערוץ שירתק אותו לכן אני מציע שנקים ועדה שיהיה בה ייצוג של 50% לקואליציה ו-50% לאופוזיציה, גם הקואליציה צריכה להיות מגוונת, גם האופוזיציה צריכה להיות מגוונת, ושהם יהיו בקשר עם אנשי מקצוע כדי שיהיה אפשר לדבר על דברים אובייקטיביים.
סאלח טריף: אני זוכר את דבריו של מר אלוני מהישיבה הקודמת - - -
צבי הנדל: אני מבקש שנשמע, בתשובות שנקבל על שאלותינו, מה אחוזי הצפייה בערוץ 33.
צבי הנדל: האם הם עלו או ירדו?
צבי הנדל: האם היתה בדיקה כזאת בכלל?
יאיר אלוני: לשאלתו של חבר הכנסת צבי הנדל אני מבקש להשיב שיש בארץ ועדה שנקראת: ועדת מידרוג, והיא מפיצה כל יום את הנתונים.
יאיר אלוני: מכל מקום אחוז הצפייה שעליו מדובר נמוך והוא עומד על 0,1 או על 0,2.
יאיר אלוני: אגב כך אני רוצה לספר לכם שחבר הכנסת המנוח אריאל ויינשטיין אמר לי בזמנו שמבחינתו 3 אלפים איש זה יותר ממה שהוא יכול להשיג בחוגי בית.
צבי הנדל: כמה זה 0,1?
יאיר אלוני: נדמה לי שכל אחוז מדבר על 30 אלף.
יוסף בראל: אחוז משמעותו 45 אלף.
צבי הנדל: לא יכול להיות.
יאיר אלוני: חבר הכנסת הנדל, אני יכול להמציא לך את הרייטיניג, מכל מקום הוא נמוך.
טל שחף: האחוז הרלוונטי זה לא רייטיניג אלא ריץ', ופירושו כמה פעמים אנשים נכנסים לראות את הערוץ, ולא משך הזמן או כמות האנשים בזמן נתון אלא כל אדם – כמה זמן הוא נכנס לערוץ, והריץ' נחשב לדי גבוה יחסית.
סאלח טריף: כוונתך לצופים שמעבירים תחנות.
סאלח טריף: משלטטים.
יאיר אלוני: אני אתחיל את דבריי מהסוף ומהתמצית ואומר שאני סבור שהרעיון לשדר את הפעילות של הכנסת או את הפעילויות שסובבות את פעילות הכנסת או ערוץ דמוקרטי כפי שיושב ראש הכנסת כינה אותו, הוא רעיון חיובי ואפילו רעיון חיוני למדינת ישראל.
יאיר אלוני: יחד עם זאת עמדתי היא וזאת איננה עמדתי בלבד, שלא רשות השידור היא זאת שצריכה לעשות את העבודה.
יאיר אלוני: אני רוצה להרחיב את הדברים בקשר לפערים בין רשות השידור לכנסת בנושא הספציפי הזה; 1 – רשות השידור נחשבת לגוף עתונאי שתפקידו לחפש חדשות, להביא אותן, לפרש אותן, ולכנסת יש את המטרות שלה, לטפח דמוקרטיה, להסביר את פעילותה, אם אנחנו רוצים נקרא לזה: יחצ"נות.
יאיר אלוני: מכל מקום שני הקטבים האלה סותרים האחד את השני.
יאיר אלוני: 2 – הרשות נחשבת לגוף ציבורי שחייב להישאר עצמאי.
יאיר אלוני: כל קשר וזיקה יותר ממה שמחייב החוק שהוא נותן או חייב או חי עם גוף שלטוני, מבחינתי לעניין זה הרשות המבצעת, המחוקקת או השופטת היינו הך, - פוגעת באופי העצמאי הציבורי של הרשות.
יאיר אלוני: 3 – באשר למשק בהפרטה ואגב, מדברים הרבה על הפרטה.
יאיר אלוני: מכל מקום הרשות היא גוף שחי מכספי ציבור.
יאיר אלוני: כשלא היתה ברירה – לא היתה ברירה והרשות הרימה את שידורי הכנסת, היא קיבלה את העולל הרך מהמינהלת הזמנית של טרום הערוץ השני אבל העולל הזה גדל והיה לילד גדול, הוא כמעט בר מצווה, הוא מהלך יותר על רגליו וגם הענף בארץ התפתח: כבלים, שידורי לוויין, עוד מעט יהיה ערוץ מסחרי נוסף, תעשייה שלמה התפתחה סביב זה לכן זה לא הגון ולא הוגן שרשות שניזונה מכספי ציבור תתמודד עם מפיקים פרטיים שזאת פרנסתם.
יאיר אלוני: 4 – הנכות של רשות השידור - - -
מאיר שטרית: לא הבנתי את הנקודה הקודמת.
בנימין אלון: יש מישהו פרטי שגילה עניין?
יאיר אלוני: אם הכנסת תפרסם מכרז, אני מוכן לחתום לך על בין שבע לעשר הצעות.
יאיר אלוני: 4 – רשות השידור היא גוף נכה מבחינה מסויימת מכיוון שכאשר מדברים על ערוץ אחד צריך לזכור שזה ערוץ שאין לו 24 שעות שידור אלא יש לו סדר גודל של חמש שעות.
יאיר אלוני: בבוקר על התדרים יושבת הטלוויזיה החינוכית, בערב יש שידורים בערבית, באמצע יש גם שידורים באנגלית ופעם בשבוע – שידורים ברוסית.
יאיר אלוני: הנטו בשידורים בעברית נחשב לנמוך מאד והערוץ הזה צריך להתחרות בערוץ 2 שמשדר משעה שש בבוקר עד שעה ארבע לפנות בוקר, ועוד מעט יקום ערוץ מסחרי נוסף שגם הוא ישדר סביב השעון.
יאיר אלוני: הפיתרון היחיד של רשות השידור למצוא את זמן האוויר שהיא זקוקה לו, ולצורך כך הוקם ערוץ 33, כדי לתת חלופה לשידורים של הערוץ הראשון.
יאיר אלוני: אם הערוץ הראשון משדר כדורגל, ערוץ 33 יכול לשדר קונצרט או כל וריאציה אחרת.
יאיר אלוני: השידורים מהכנסת תובעים זמן רב, הרבה מאד זמן, בפרט אם רוצים להרחיב אותם ואז רשות השידור זקוקה לזמן הזה ולכן נדמה לי שאי אפשר לשתף פעולה בקטע הזה.
יאיר אלוני: אני סבור שהשתיים צריכות להיפרד וכאן אני רוצה לדלג לאחור ולומר שיש הרבה דוגמאות מפרלמנטים בעולם - - -
שאול יהלום: אתה מציע שרשות השידור תתנתק - - -
יאיר אלוני: כן, ואני אומר את הדברים בצורה הכי ברורה.
יאיר אלוני: יש הרבה דוגמאות משידורים של פרלמנטים, לדוגמה מהפרלמנט הבריטי שהגביל את רשתות החדשות שלו לזווית מסויימת של מצלמה מסויימת לזירה מסויימת ואז אפשר לצלם את המליאה במלואה גם את העכבר אם הוא מתרוצץ על רצפת הבית.
יאיר אלוני: זה כן.
יאיר אלוני: בפרלמנט הטייוואני רואים גם את התגרות, ובפרלמנט הספרדי רואים גם יריות.
יאיר אלוני: יש הפרלמנט של האיחוד האירופי ויש הפרלמנט של אוסטרליה אבל אני רוצה להתמקד בדגם שאני סבור שהוא טוב לכנסת כיוון שזה לא רק הדגם הטוב לדעתי אלא מפני שלמדינת ישראל יש איזושהי נהייה אחרי הדגם האמריקאי.
יאיר אלוני: סיספן משדר היום, אגב, סיספן זה לא סתם שם, אלה הם ראשי תיבות.
יאיר אלוני: מכל מקום סיספן משדר היום שלושה ערוצי טלוויזיה מארצות הברית.
יאיר אלוני: הוא משדר משנת 1979 את סיספן שתפקידו לסקר אך ורק את בית הנבחרים, יש לו 76 מיליון צופים, בתי אב, והוא משדר 24 שעות ביממה, 7 ימים בשבוע.
יאיר אלוני: ב-1986 הקימו את סיספן 2 שמשדר מהסנאט, יש לו 55 מיליון בתי אב והוא משדר 24 שעות ביממה, 7 ימים בשבוע.
יאיר אלוני: ב-1997, לפני שלוש שנים, קם סיספן אקסטרה שמשדר בין תשע בבוקר לשש בערב, כל ערב, תכניות בענייני ציבור.
יאיר אלוני: השלושה משלימים האחד את השני.
יאיר אלוני: על זה נוסף אתר באינטרנט ועל זה נוספה תחנת רדיו שמשדרת באזור וושינגטון בלטימור על תדר 90.1 - - -
בנימין אלון: מי מממן אותם?
יאיר אלוני: הכל התחיל מכך שאדם מסויים תמהוני אמר שהוא רוצה להכניס מצלמות לתוך בית הנבחרים.
יאיר אלוני: מדובר בבחור צעיר שהיה כתב רדיו, הוא היה מזכיר עתונות באחת מסיעות הבית שם, והוא ביקש לעשות את העבודה.
יאיר אלוני: הוא הלך לחברות הכבלים האמריקאיות ואמר להן: אני אביא את השידורים אליכם ובשידורים אף אחד לא ייגע, לא בוועדות, לא במליאה, וחברות הכבלים תמממנה את העניין.
יאיר אלוני: איך הן מתממנות?
יאיר אלוני: הן גובות כסף מהמינויים שלהן.
יאיר אלוני: כך יש פיתרון לסוגיית המימון.
סאלח טריף: איך עושים את השילוב של מה שמתרחש בשידורים?
יאיר אלוני: שם אין מערכת אלא יש תחנה - - -
מאיר שטרית: לא כולם קשורים לכבלים.
יאיר אלוני: הסיספן משדר היום בשני ערוצי לוויין, כולל כבלים, למקומות שהכבלים לא מגיעים אליהם.
מאיר שטרית: זאת אומרת שאפשר לקלוט אותו רק אם יש צלחת לוויינית או למי שיש לו כבלים.
יאיר אלוני: בדיוק.
מאיר שטרית: חברות הכבלים הציעו מהיום הראשון לשדר את כל שידורי הכנסת בחינם, הם הציעו לתת ערוץ שלם רק לכנסת.
יאיר אלוני: הייתי נוכח באותו דיון ואני גם יכול לומר לך מי השתתף בו: שבח וייס, דן תיכון, יצחק לוי אבל הבעיה התבטאה בכך שהכבלים לא מגיעים לכל הארץ.
שאול יהלום: כבלים או לוויין, אבל מה קורה למי שאין לו כבלים?
יאיר אלוני: באשר ללוח השידורים של סיספן אני מבקש לציין כי כתוב במפורש שקודם כל בית הנבחרים ואחר כך אם הבית מתפזר, וסביב זה ועל בסיס זה חברת סיספן בנתה לוח שידורים שלם.
מאיר שטרית: יש שם פרסומות?
יאיר אלוני: החברה הזאת לא מוכרת שום דבר וגם אין שם פרסומות.
יאיר אלוני: לבית הנבחרים ולסנאט האמריקאי יש יחידת טלוויזיה משל עצמה - - -
מאיר שטרית: מי מממן אותה?
שאול יהלום: כאשר אדם חתום על חבילה של 30 כבלים כדאי לתת לו עוד שלושה ערוצים כאלה ועל ידי כך מעבים את החבילה.
יאיר אלוני: התקציב של סיספן עומד על 30 מיליון דולר לשנה, עובדים שם 250 איש וההחלטה החד משמעית שלהם היא שאף לא סנט אחד לא יבוא מכספי הציבור.
יאיר אלוני: מה זאת אומרת כספי ציבור?
יאיר אלוני: הכסף בא בעקיפין מהמינויים.
שאול יהלום: כשאתה דיברת על 75 מיליון בתי אב - - -
יאיר אלוני: דיברתי על כל הכבלים.
יאיר אלוני: על חבילה שלמה.
שאול יהלום: מעבים אותה עם ערוצים כמו אלה שאנחנו מדברים עליהם.
יאיר אלוני: יש יחידת טלוויזיה של הקונגרס, בית הנבחרים והסנאט, שמוציאה את השידור.
יאיר אלוני: סיספן מקבלת ממנה את השידור, היא לא נוגעת בו והיא גם לא יכולה לגעת בו.
יאיר אלוני: מדובר על שידור שהולך לכל ארבע הרשתות העיקריות, ועל זה סיספן, בהיותה במקור תחנה ברשת הכבלים – הוסיפה מגוון תכניות אבל זה מחוץ לדיון בסנאט ובבית הנבחרים.
שאול יהלום: מה משנה לך, מבחינתך, אם זאת תהיה רשות השידור?
שאול יהלום: אתה יכול לומר לי: תפנה את הערוץ לצרכים אחרים.
יאיר אלוני: אני אומר שתפנו את הערוץ לדברים אחרים אבל אני לא משתמש במילה: תפנו, כי זאת מילה קשה מאד, אלא אני אומר שיש סתירה בין הצרכים של רשות השידור לבין הצרכים של הכנסת כפי שהם באים כדי ביטוי היום ועוד יותר אם הדבר יתממש כפי שהיושב ראש רוצה.
יאיר אלוני: לכן לדעתי הכנסת צריכה לפרסם מכרז, על המכרז תתמודדנה, אני מנחש, בין 7 ל-11 חברות, הכנסת תוציא את השידורים מכאן וחברת הכבלים או כל גורם אחר יוסיפו על השידורים המוספים מעבר לשידורים של הכנסת עצמה, ועדות ומליאה.
סאלח טריף: רשות הדיבור למר יוסף בראל.
יוסף בראל: רבותיי, צריך להבהיר את הדברים ולשים אותם בצורה ברורה על השולחן; כשהתחלנו את השידורים שאנחנו מדברים עליהם, היועץ המשפטי של הממשלה, יוסף חריש, קבע, ואתם הצטרפתם אליו, שהשידורים לא יכולים להיות מועברים על ידי גוף מסחרי כמו הכבלים.
יוסף בראל: צריך שהעניין הזה יטופל על ידי גוף ציבורי שאין לו אינטרסים כלכליים מושקעים בצורה כזאת או אחרת ושיכול לשמש לובי בחקיקות כאלה ואחרות.
יוסף בראל: אז פנו אליי וביקשו ממני, אגב, אז השידורים עוד לא התקיימו בערוץ 3 אף שהערוץ הזה היה קיים, להתקין שידורים מהכנסת באופן זמני למספר חודשים.
יוסף בראל: כשהתחלנו להפעיל את השידורים ההנחיה היתה לעבוד עם אותה מפיקה שממשיכה עד היום לעשות את העבודה ובהקשר הזה של הדברים מן הנכון לציין שהיא אמנם עושה עבודה נהדרת.
יוסף בראל: עוד נאמר לנו שבשידורים שלנו אסור בשום פנים ואופן לערב דעות אישיות, פרשנויות או דיונים למיניהם.
יוסף בראל: התחלנו להעביר בשידורים את המליאה, לאחר מכן העניין התרחב לוועדות, ויש צוות שעובד מהכנסת בתיאום אתנו והוא אומר לנו במה הכנסת מעוניינת.
יוסף בראל: אנחנו לא רוצים להיות מעורבים בשאלה איך הכנסת מתפקדת או במי היא בוחרת שיעלה על הבמה לנאום או מה הוא אומר.
יוסף בראל: זה עניינכם.
יוסף בראל: כאמור, אנחנו מעבירים את השידורים כמות שהם.
יוסף בראל: כאשר השנים חלפו השידור התרחב, גם הצוות של העובדים בכנסת התרחב ונוצר מצב שהערוץ איננו מושך צפייה כיוון שלא ברור מתי דבר אחד מתחיל ומתי הוא מסתיים.
יוסף בראל: אתם יכולים לסיים את הדיון בשעה שבע בערב או למשוך אותו עד אחת עשרה בלילה כאשר חבר כנסת אחד, בודד, עומד על הבמה ולפעמים, כשיש דיונים על התקציב, הישיבה נמשכת ארבעה או חמישה ימים בלי הפסקה.
יוסף בראל: העניין הזה עולה לרשות השידור הרבה יותר כסף ממה שהיא חשבה בהתחלה.
יוסף בראל: בשיחה שהתקיימה כאן עם יושב ראש הוועדה וגם עם יושב ראש הכנסת, הצעתי שנחפש חבילה במשותף, כזאת שתיתן שעה קבועה להפעלת השידורים ושעה קבועה לסיום השידורים ושיהיה רצף.
יוסף בראל: לצערי הדבר חרג מההצעה ופתאום נוצרה מסגרת שהכנסת מתערבת בעריכה דבר שנחשב לאסור.
יוסף בראל: לפני שבוע התחיל להיווצר כאן מצב חדש לפיו הכנסת עורכת תכנית - - -
סאלח טריף: איך הדבר הזה קרה?
יוסף בראל: היתה פגישה ונדמה לי שהצליחו לשכנע בה את המנכ"ל שהדבר אפשרי למרות שחוק רשות השידור מחייב את רשות השידור להיות אחראית, עריכתית, על כל דבר שמשודר כאן.
יוסף בראל: בהקשר הזה של הדברים מן הנכון להזכיר שאפילו גוף כמו בג"ץ לא יכול לקחת פינה ולומר: אני אערוך אותה.
יוסף בראל: רשות השידור חייבת להיות אחראית על כל התכנים שהיא משדרת וברגע שמדובר על תכנית - צריך להביא אותה לאישור במוסדות הקיימים לצורך העניין.
יוסף בראל: מליאת רשות השידור לא דנה בעניין הזה - - -
שאול יהלום: מה בדיוק קרה לפני שבוע?
טל שחף: התחלנו לשדר מתכונת מדגמית כדי לבדוק איך היא עובדת.
סאלח טריף: מר בראל אומר שאת המתכונת הזאת הכנסת אישרה, כאשר מדובר על סיכומים, תקצירים, מה כן ומה לא.
שאול יהלום: מי, בכנסת, קבע זאת?
יוסף בראל: מינו את מר טל שחף כדי שהוא יפקח על העניין הזה.
יוסף בראל: רבותיי, אסור להתערב בבחירת מנחה כפי שקרה שפיטרו מנחה מסויים וקבעו במקומו מנחה אחר.
יוסף בראל: זאת עבודה של רשות השידור אבל הכי חשוב הוא שהעניין הזה חייב לעבור את אישור מוסדות רשות השידור, המליאה והוועד המנהל, והדבר הזה לא קרה.
יוסף בראל: באופן נסיוני, לשבוע או לשבועיים, לא צריך לעשות מדבר כזה מהומה אבל מה שצריך להיות ברור הוא שהעניין הזה מנוגד לחוק רשות השידור, את החוק הזה אתם חוקקתם ואני מתפלא על כך שאתם מעודדים שיפרו אותו.
יוסף בראל: אם אתם רוצים שיהיה לכם ערוץ נפרד לגמרי, הגשתי לכם הצעה כזאת, הוספתי ואמרתי שנעזור לכם להתמודד מקצועית עם הנושא הזה מתי שתרצו, ואף הוזמנתי לצורך העניין לאחת הוועדות שישב בה גם חבר הכנסת מאיר שטרית ואז מסרתי את דעתי בקשר לעלויות, בקשר לפריסה, ועוד.
יוסף בראל: כאמור, אמרתי גם אז שנהיה מוכנים לעזור לכם ככל שתרצו, נעשה את הכל על מנת שתצליחו אבל דבר אחד צריך להיות ברור: תכניות שצריכות להיות תחת קורת הגג של רשות השידור והן לא באחריות רשות השידור – זה דבר שאסור לנו לעשותו .
יוסף בראל: אסור לכם להיות העורכים של תכניות שמסקרות אתכם.
סאלח טריף: רשות הדיבור למר טל שחף.
טל שחף: אני פועל במסגרת הכנסת כחלק ממנגנון הכנסת כאשר המטרה - - -
שאול יהלום: אתה נחשב לעובד הכנסת?
טל שחף: כן, מתחילת השנה.
טל שחף: כאמור אני פועל במסגרת הכנסת, כחלק ממנגנון הכנסת כאשר המטרה היא כמו זאת שיושב ראש הכנסת דיבר עליה, לקדם הפיכת שלושת ימי השידורים המוגבלים של שידור חי בלבד לערוץ בהיקף של שלושה ימי שידור יותר טובים מהכנסת ואולי אחר כך גם לערוץ שמשדר במשך שבוע שלם.
טל שחף: אני מטפל בכל הפרוייקט הזה, בניסיון לקדם אותו ובמגעים עם רשות השידור שכפי שאתם רואים יש בהם בעיות.
טל שחף: אחרי הרבה חודשים של דיבורים כאלה ואחרים התחלנו, לפני שבוע, לעבוד בשיתוף פעולה עם רשות השידור, ומצד שני בלי שום התערבות של רשות השידור בתוכן המשודר.
טל שחף: ההחלטה על מה שמשודר נעשית כפי שהיא נעשתה עד עכשיו - - -
מאיר שטרית: על ידי מי?
טל שחף: על ידי הכנסת.
טל שחף: עד עכשיו היה צוות שכלל את מר דוד לב, את מר גיורא פורדס ונציג של רשות השידור, והוא קבע איזה ועדה של הכנסת לשדר.
טל שחף: מכל מקום רצינו לבדוק את הרעיון שיושב ראש הכנסת העלה ועוד אנשים, כולל מר בראל, לסיים שידורים של ועדה בפאנל של ראיון טלוויזיוני עם מנחה טלוויזיה - - -
יוסף בראל: בעריכת רשות השידור.
טל שחף: מדובר על מנחה טלוויזיה בעל יכולת מוכחת לערוך פאנלים, ובפאנלים האלה להבהיר את הדברים, לגבש את הנושאים, ללבן אותם, לסכם אותם ולבדוק מה קורה הלאה מתוך מחשבה שאחרי שעה וחצי של ישיבה משודרת – הצופה קצת מבולבל, הוא לא יודע על מה מדובר או מה הוחלט או מה סוכם.
טל שחף: התחלנו לעבוד בצורה הזאת בשבוע שעבר והחלטנו שקודם שהפגרה תתחיל – נבדוק איך העניין הזה נראה.
טל שחף: בשבוע שעבר שידרנו בצורה כזאת שתי ועדות עם פאנל אחריהן ואני חושב שבסך הכל, מבחינה מקצועית, העניין היה מוצלח - - -
אליעזר זנדברג: מי משתתף בפאנלים?
אליעזר זנדברג: חברי כנסת?
מאיר שטרית: מי קובע מי ישתתף בהם?
סאלח טריף: נגעת בבעיה הגדולה.
טל שחף: אנחנו סברנו שיהיה נכון שיושב ראש הוועדה ישתתף בפאנל כזה כי בכל זאת הוא זה שניהל את הישיבה, הוא יודע מה קרה, יש לו מדיניות שהוא רצה להוביל אותה והוא צריך להיות כזה שתמיד ישתתף בפאנל.
מאיר שטרית: איזה ועדות שידרתם?
טל שחף: ועדת הכספים, בנושא היוון זכויות החקלאים בקרקע, נושא חשוב וסוחף, וועדת החינוך והתרבות בנושא המכללות ובשאלה האם יכירו בבוגרי המכללות כמורים?
טל שחף: לגבי שני הנושאים האלה, יושבי ראש הוועדה השתתפו בפאנל ובדיון השני גם מנכ"לית משרד החינוך והתרבות השתתפה וגם סטודנטית שייצגה את המכללות.
טל שחף: ההחלטה שהתקבלה ואשר היתה החלטה עתונאית לכל דבר, עברה אישור והסכמה של הכנסת - - -
מאיר שטרית: של מי בכנסת?
סאלח טריף: של יושב ראש הכנסת.
טל שחף: בשום פנים ואופן לא של יושב ראש הכנסת.
סאלח טריף: איזה מנגנון יכול לקבוע שנושאים שדנים בהם בוועדה מסויימת יותר מעניינים מאשר נושאים שדנים בהם בוועדה אחרת?
טל שחף: אם המנגנון לא יקבע אלא חברי הכנסת יקבעו - - -
סאלח טריף: לא המנגנון ולא חברי הנסת הם אלה שצריכים לקבוע איזו ועדה תשודר מהכנסת.
טל שחף: מר יוסף בראל כבר אמר שאסור לכנסת לעשות את הדבר - - -
סאלח טריף: הוועדה הזאת, לדוגמה, היא ועדה שמייצגת את כל סיעות הבית והיא עדיין יותר טובה מכל אדם שיכול להיות אובייקטיבי.
סאלח טריף: היא מקובלת על כולם יותר מאשר אדם אחד או שניים או שלושה או כמה שיהיו, שיצטרכו לשקול את הנושא על פי שיקול דעת של יחיד.
אליעזר זנדברג: איך קבעתם את הוועדות?
טל שחף: עד היום - - -
סאלח טריף: צריך להבין בהקשר הזה של הדברים שמדובר בסך הכל על שבוע.
מאיר שטרית: כאשר מדובר על שידורים מוועדה הדבר מחייב שהוועדה תשב באולם ההרצאות, לכן המזכירות שואלת את ראשי הוועדות מי מעוניין להיות משודר, והעניין הזה עובד בלי שום פאנלים ובלי שום סיכומים.
מאיר שטרית: אבל אם ניכנס לעניין של הפאנלים, תיווצר בעיה ולנו אסור להיות מעורבים בה ככנסת.
טל שחף: כאמור, ביצענו את הרעיון הזה בשבוע שעבר ונבצע אותו גם השבוע, מתחיל הסיפור של הפאנל ואנחנו עושים ניסיון כדי לבדוק איך העניין הזה נראה.
טל שחף: תוכלו להתרשם ממנו בעצמכם.
טל שחף: לדעתי צריך להפריד בין הדיון על המתכונת וכל מה ששייך לשאלות: מי בוחר ומי מחליט, לבין השאלה הגדולה מי, בכלל, משדר את השידור?
טל שחף: ובעניין הזה אני חייב לציין שגלשנו מנושא לנושא בלי ששמנו לב.
טל שחף: ההחלטה הקרדינלית צריכה להיות מה יקרה לגבי השנה הבאה?
טל שחף: רשות השידור לא מעוניינת להמשיך לשדר וזה נושא כבר מאד שאתם צריכים לדבר עליו בכל מה שקשור לשאלה: איך תעשה בחירת תוכן השידורים לנושא נפרד וחשוב מאין כמוהו שגם עליו צריך לדבר.
טל שחף: באשר לשאלה הזאת צריכה להיות מערכת מנותקת מהפוליטיקה, מנותקת מהמנגנון, מערכת עצמאית בפיקוח הכנסת, בפיקוח, אבל לא בהתערבות בהחלטות.
טל שחף: ההחלטות יכולות להיות עתונאיות בדיוק כמו שמר בראל אמר, רק לא עתונאיות של רשות השידור אלא עתונאיות של מערכת עצמאית.
מאיר שטרית: אדוני היושב ראש, יש לי הצעת סיכום - - -
סאלח טריף: עוד מעט אני אעביר אליך את רשות הדיבור.
סאלח טריף: עכשיו אני מעביר אותה לגב' חנה מצקביץ', יועצת משפטית של רשות השידור.
חנה מצקביץ': אין לי הרבה מה להוסיף כיוון שרוב הדברים כבר נאמרו במהלך הישיבה הזאת.
חנה מצקביץ': אנחנו עובדים במסגרת החוק, יש דברים שמחייבים אותנו ואנחנו לא יכולים להרשות שיתערבו בתכנים שלנו, יחד עם זאת המסגרת החוקית שלנו מוצאת את ביטויה גם בהסכם שנעשה אתכם וההסכם הזה צריך להיות טוב לשני הצדדים.
חנה מצקביץ': אנחנו מצאנו את עצמנו בהסכם הזה די חנוקים גם מבחינה כספית וגם מבחינות אחרות.
חנה מצקביץ': מבחינת העבודה אני סבורה שההסכם נתן לכם פיתרון טוב כי היתה אפשרות לפיו גם לשדר את השידורים כמו שהם וגם להוסיף דברים מיוחדים שרציתם ואשר היה אפשר לעשות אותם, כמו ביקור אורחים וכיוצא בזה, עניין שהיושב ראש דיבר עליו.
חנה מצקביץ': אני סבורה שצריך לשקול את הדברים האלה להבא גם דרך העיניים של רשות השידור בכל מה שקשור לשאלות: האם כדאי לה?
חנה מצקביץ': האם שווה לה?
חנה מצקביץ': המצוקה שלנו בזמן שידור היא אמיתית, הצרכים שלכם הולכים וגוברים, ולעניין ההתערבות בתכנים – זה קו אדום עבורנו.
חנה מצקביץ': אנחנו איננו רשאים, על פי החוק, גם לכם יש בעיה בעניין הזה ואתם צריכים לתת על כך את הדעת, יחד עם זאת אני מסכימה שכמו שנאמר כאן שהתערבות שלנו יכולה לעורר את חמתם של כאלה או אחרים באשר לשאלה: מדוע שידרתם ועדה מסויימת וקיפחתם ועדה אחרת, ותמיד תהיינה טענות בקשר - - -
סאלח טריף: כמעט אותם אנשים משודרים תמיד.
חנה מצקביץ': לכן השידורים לא נעשו סתם לא בארץ וגם לא במקומות אחרים בעולם.
חנה מצקביץ': הרי לא יכולה להיות אובייקטיביות מוחלטת בעניינים האלה ותמיד יש בעיות לכאן או לכאן.
חנה מצקביץ': אם הדברים יתקדמו, אם יש לכם רעיונות ורשות השידור תהיה מוכנה לשקול אותם, נצטרך לשבת יחד ולהחליט - - -
סאלח טריף: אני מבין שהחוזה אתכם ייגמר בינואר 2001.
יוסף בראל: ב-31 בדצמבר 2000.
סאלח טריף: מה המשמעות של הדבר הזה?
סאלח טריף: האם הכנסת יכולה להטיל עליכם, פעם נוספת - - -
חנה מצקביץ': לא, כיוון שההסכם מצא את ביטויו במסגרת של חוק, הוא מעוגן בחוק ואני לא חושבת שאפשר, ביחסים שבין הכנסת לבין רשות השידור, לחייב אותנו לעשות משהו.
חנה מצקביץ': אני מאמינה שרשות השידור תבוא לקראתכם אבל אני מציעה שאם מדברים על הארכה -להמשיך באותה מתכונת עד שיגובשו דברים, שהם יעמדו במסגרת החוק ובמסגרת הביקורת הציבורית כי חשוב מאד לדעת מה תהיה הביקורת הציבורית לאור הבעיות שהועלו כאן.
אליעזר זנדברג: 1 - הבנתי שהקשר שלנו עם רשות השידור הוא בבחינת: לא לבלוע ולא להקיא.
אליעזר זנדברג: האמת היא שאתם צריכים להיפטר מכל העניין הזה שאנחנו מדברים עליו וגם אי אפשר לדעת איך הדבר הזה יתפתח במובן של יחסים עם פוליטיקאים, אם הדבר הזה יתפתח למשהו מעבר לשידור הישיר.
אליעזר זנדברג: כאמור, אתם צריכים להתפטר מאתנו.
אליעזר זנדברג: 2 - אני סבור שצריך לקיים את הדיון על הסוגייה הזאת אבל צריך להבין שהיא גם קשורה בשתי סוגיות אחרות; א' – אולי הגיע הזמן להבין שכל מי שרוצה לראות שידורים של טלוויזיה בישראל ויש לו מספיק כסף כדי לקנות טלוויזיה – צריך לשלם אגרה וגם להתקין אנטנה, אבל יותר מזה; היום כשיש גם כבלים וגם לוויין אני סבור שאפשר לכרוך את השידורים מהכנסת באחת ממערכות השידורים האלה ולא ליצור מכאניזם נוסף.
אליעזר זנדברג: 3 - בכנסת, מר טל, לא יאפשרו לך להזמין חבר כנסת כזה או אחר לכל מיני דיונים.
אליעזר זנדברג: לדעתי זאת תהווה בעיה גדולה מאד ויכול להיות שהרעיון להרחיב את הנושא הזה צריך באמת להיות קשור לפאנלים, אולי גם מעבר אליהם, אולי בצורה של הזמנת מומחים, לא חברי כנסת.
אליעזר זנדברג: חברי הכנסת יופיעו בדיונים של ועדה או של המליאה, אבל האחרים ישתתפו בדיונים.
אליעזר זנדברג: אדוני היושב ראש, המסקנה שלי מהדיון שהתנהל כאן עכשיו היא שאנחנו צריכים לחשוב על הסדר אלטרנטיבי לרשות השידור.
שאול יהלום: 1 - אני מבקש להדגיש שהמקום הכי ראוי לשידורי הכנסת, אם בכלל, זאת רשות השידור.
שאול יהלום: השידורים צריכים להיות באמצעות הערוץ הממלכתי של מדינת ישראל ורשות השידור היא, עדיין, הערוץ הממלכתי שלנו.
שאול יהלום: אם נבטל אותה ונעבור רק לפרסומות או לכבלים או ללוויינים – הסיפור יהיה אחר אבל אנחנו עדיין מדברים על הערוץ הממלכתי ביותר, המפוקח ביותר או האמור להיות כזה אם כי יש לו בעיות בלי סוף.
שאול יהלום: מכל מקום זה המקום הראוי לכנסת.
שאול יהלום: אגב, בארצות הברית אין בכלל ערוצים ממלכתיים אבל כל עוד שהאגרה משולמת מהציבור – זה חלק מהעניין.
שאול יהלום: לכן אני מציע קודם כל שמבחינת הכנסת נחליט שאנחנו רוצים להמשיך את השידורים באמצעות רשות השידור.
שאול יהלום: 2 - אחרי שנקבל על עצמנו מספר כללים לשידורים מהכנסת נוכל לדון בשאלה איך אפשר לעשות את הדברים יותר מעניינים ויותר מגוונים.
שאול יהלום: בקדנציה הקודמת, כל יום רביעי בשעה ארבע, בהנחיית אלימלך רם, היה פאנל ואף אחד לא פצה פה וצפצף.