GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ז'אק אמיר: החוק הזה שאין כפל תפקיד חל מאפריל 1985, והוא התפרסם ברשומות.
ז'אק אמיר: אני נדרשתי להחזיר רטרואקטיבית.
סאלח טריף: אדוני היועץ, האם אפשר לעשות בירור בעניין הזה עם טובי חכימיאן וז'אק אמיר אחר כך?
צבי ענבר: הבירור הוא בירור עובדתי בכל מקרה ומקרה.
צבי ענבר: ההחלטה שאומרת עד גיל 60 היא החלטה מ-1996.
צבי ענבר: מי שזכאי מ-1996 לקצבה של 100% ולא קיבל אותה מאיזושהי סיבה, יקבל אותה.
גדעון בן-ישראל: אני רוצה להודות ליושב ראש על תשומת הלב ועל הפתרון המהיר של הבעיה.
גדעון בן-ישראל: ב.
גדעון בן-ישראל: הצעה לסדר
נעמי חזן: במסגרת בקשה לסדר אני בדקתי עוד פעם את המלצות ועדת גלנור כפי שהן התקבלו בוועדת הכנסת, ונוצר מצב מאד מביך לגבי העוזרים הפרלמנטריים.
נעמי חזן: לחלק מחברי הכנסת יש שני עוזרים פרלמנטריים בעלי תארים, וההחלטה הזאת מחייבת אותנו לפטר אחד מהם.
סאלח טריף: לא לפטר.
נעמי חזן: סליחה, או ליצור איפה ואיפה בין שני עוזרים עם אותם הכישורים, ואני רוצה בכל זאת לבקש ערעור לגבי אותם המקרים שיש שני עוזרים עם תארים.
נעמי חזן: החלטות הוועדה מחייבות אותנו ליצור אי שוויון ביניהם.
סאלח טריף: ההערה לגבי ההצעה לסדר הושמעה.
סאלח טריף: השגות לתיקון 101 לתקנון – פומביות הדיון
סאלח טריף: אני מבין שהיו השגות לתיקון התקנות.
סאלח טריף: חבר הכנסת בני אלון אומר: "ברצוני להשיג על תיקון המוצע לסעיף 101 לתקנון הכנסת כדלהלן: לאחר המילים "כאמור בסעיף 102א(ד)", יבוא: "תוך מחיקת המילים מסעיף 102א(ד) המתחילות ב"כל ישיבה" ועד למילה "הכנסת".
סאלח טריף: חבר הכנסת זאבי יותר ברור.
סאלח טריף: הוא לא רוצה שיהיה דיון פומבי כלל וכלל.
סאלח טריף: זו עמדתו המסורתית הישנה והידועה.
צבי ענבר: זה אומר שלפי הצעת חבר הכנסת אלון ישיבות של ועדת החוץ והביטחון לא יהיו חסויות, ורק ועדות המשנה יהיו חסויות.
סאלח טריף: אז אני מבקש שנצביע על זה.
סאלח טריף: מי בעד לאשר את ההסתייגות שלו?
סאלח טריף: בעד – אין
סאלח טריף: נמנעים – אין
סאלח טריף: חבר הכנסת זאבי אומר שהוא מסתייג מכל השינוי שעשינו.
צבי ענבר: הוא ידבר על הסתייגותו במליאה.
צבי ענבר: הוא יקבל רשות דיבור במליאה, והמליאה תחליט.
סאלח טריף: מי בעד אישור ההחלטה?
סאלח טריף: שתי ההסתייגויות לא התקבלו.
משה גפני: האם הראשונה עברה לוועדת החוקה, חוק ומשפט?
סאלח טריף: הראשונה עברה לוועדה המשותפת של ועדת החוקה, חוק ומשפט וועדת הכלכלה, והשנייה – לדיון בוועדת הכלכלה.
סאלח טריף: חבר הכנסת פורז מבקש להעביר אותן לאותה ועדה.
אברהם פורז: אני מבקש לאחד את זה ולהעביר לוועדה משותפת.
סאלח טריף: אני חושב שזה הגיוני.
משה גפני: אם חבר הכנסת פורז מבקש, אנחנו חייבים להיעתר לבקשה פה אחד.
סאלח טריף: אנחנו אישרנו את הבקשה.
צבי ענבר: יש לנו כאן שני עניינים שונים.
צבי ענבר: מיזוג שתי הצעות חוק זה דבר אחד, ושינוי מקום ועדה זה דבר שני.
אברהם פורז: לא משנים מקום, זו אותה ועדה, זה רק מיזוג.
סאלח טריף: הוא אומר שאנחנו צריכים להחליט שתי החלטות.
צבי ענבר: אבל עלתה הצעת חוק אחת שעברה לוועדת הכלכלה ושאתה רוצה גם אותה להעביר לוועדה המשותפת, ואם כבר התקבלה ההחלטה על ידי המליאה, צריך לבקש את אישורה - -
משה גפני: צריך להביא את זה למליאה.
סאלח טריף: אז אנחנו מבקשים להעביר את זה לוועדה המשותפת ולהמליץ למליאה לאשר את זה.
סאלח טריף: יש כאן עוד בקשה למיזוג.
סאלח טריף: חבר הכנסת פורז מבקש למזג הצעות חוק לפי סעיף 122 לתקנון הכנסת: "ועדת הכלכלה החליטה בתאריך 4 ביולי 2000, למזג את הצעת חוק הדיור הציבורי (תיקון מס' 2), התש"ס-1999 יחד עם הצעת חוק הדיור הציבורי (זכויות רכישה) (תיקון מס' 3), התש"ס-2000, ולהביאן כהצעת חוק אחת לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.
סאלח טריף: בהתאם לסעיף 122(1) לתקנון, אודה לך אם תביא את ההחלטה האמורה של ועדת הכלכלה לאישור ועדת הכנסת".
אברהם פורז: מדובר בהצעה ממשלתית ובהצעה פרטית של חבר הכנסת גמליאל.
אברהם פורז: בהצעתו של חבר הכנסת גמליאל מדובר בחיוב הממשלה לרכוש דירות כנגד הדירות שמתפנות, והכל באותו עניין.
צבי ענבר: הצעת החוק של חבר הכנסת גמליאל עברה בקריאה ראשונה.
סאלח טריף: אז ניתן למזג.
סאלח טריף: הצעת חוק הדיור הציבורי (זכויות רכישה) (תיקון מס' 3), התש"ס-2000 נתקבלה.
סאלח טריף: תודה רבה, הבקשה אושרה.
סאלח טריף: למעשה, הצעת החוק של פינס-פז אושרה לפני בקריאה טרומית.
צבי ענבר: השאלה היא מתי זה אושר בקריאה טרומית.
סאלח טריף: בתאריך 8 במרץ 2000, והצעת החוק של יהודית נאות אושרה בתאריך 27 במרץ 2000, כעבור שלושה שבועות.
צבי ענבר: אם הצעת החוק שעברה בדיון מוקדם עברה קודם, זה אפשרי.
סאלח טריף: אני מבקש לאפשר את זה.
סאלח טריף: במלוא ההגינות, גם חברת הכנסת נאות מבקשת זאת.
סאלח טריף: בעד – 2
סאלח טריף: תודה, אנחנו אישרנו את העניין הזה.
אתי בן-יוסף: צריך לקרוא לחבר הכנסת דוד טל לדיון הזה.
אברהם פורז: חוק חובת המכרזים נחקק במקור בוועדת החוקה, החוק והמשפט, והתקנות של חוק חובת המכרזים אושרו בוועדת החוקה, חוק ומשפט.
אברהם פורז: התקנות אושרו למעשה כשאני הייתי שם יושב ראש ועדת משנה 27 שבועות.
סאלח טריף: למה ועדת חוקה, חוק ומשפט?
אברהם פורז: כי חוק חובת המכרזים נחקק בוועדת החוקה, חוק ומשפט.
אברהם פורז: כי אוריאל לין רצה לקדם את זה ואחרים לא רצו לקדם את זה.
אברהם פורז: למעשה, רוב הדברים של חובת המכרזים הם נושאים כלכליים מובהקים, אבל אני מציע – כדי שלא נשבור את העיקרון – להקים ועדה משותפת לוועדת הכלכלה ולוועדת החוקה, חוק ומשפט כדי לדון בחוק הזה, כשהיושב ראש יהיה יושב ראש ועדת הכלכלה.
אברהם פורז: אני במקרה גם בקיא מאד בעניין.
סאלח טריף: אנחנו נשים את זה על סדר היום במועד אחר.
אברהם פורז: זה עניין של רכישות של מערכת הביטחון עם הסיוע האמריקאי.
אברהם פורז: אלה נושאים כלכליים מובהקים.
סאלח טריף: אנחנו נקיים על זה דיון ביום אחר.
אברהם פורז: אני רק מציע שזה יהיה בוועדה משותפת לוועדת החוקה, חוק ומשפט ולוועדת הכלכלה בראשות יושב ראש ועדת הכלכלה.
אברהם פורז: תקראו לי בבקשה כשיתקיים הדיון.
צבי ענבר: זה שירות המבחן לנוער ולא לילד.
סאלח טריף: אם כן זו הצעה לסדר היום שעוברת לוועדת העבודה והרווחה.
בנימין אלון: עצמות אדם שנמצאו בבית חולים "הדסה" בבית הספר לרפואת שיניים, בניגוד לחוק הקבורה.
בנימין אלון: זה עניין של חפירה בקברות ארכיאולוגיות.
סאלח טריף: זה לא ארכיאולוגיה.
סאלח טריף: האם זה ארכיאולוגיה?
בנימין אלון: זה לא ארכיאולוגיה.
בנימין אלון: יש חוות דעת של יועץ משפטי שעצם אדם היא איננה מוצר ארכיאולוגי ומצאו בניסויים המעבדתיים של בית ספר לרפואת שיניים ארגזי עצמות.
בנימין אלון: היה על זה רעש במליאה.
צבי ענבר: איזה שר ענה על זה במליאה?
סאלח טריף: האם הדתיים רגישים לעצמות אדם יהיו של מי שיהיו?
בנימין אלון: אל"ף, באמת התברר שרוב העצמות שם הן של מוסלמים, כך התברר, אבל גם הערבים כעסו.
צבי ענבר: לדעתי, צריך לראות איזה שר השיב, ולפי זה נדע.
בנימין אלון: זה יכול להיות או שר הדתות או שר הפנים, מה זה יכול להיות?
בנימין אלון: בכל מקרה זאת ועדת הפנים ואיכות הסביבה.
צבי ענבר: ואם שר החינוך והתרבות השיב, או שר הבריאות?
סאלח טריף: אולי שר הבריאות?
סאלח טריף: זה עניין של בית חולים.
צבי ענבר: סגן שר החינוך השיב, שאול יהלום.
צבי ענבר: לכן זה יעבור לוועדת החינוך והתרבות.
צבי ענבר: ט.
צבי ענבר: הצעה לסדר
בנימין אלון: האם יש לך סעיף שונות?
בנימין אלון: אני רוצה להגיד משהו, ואז תחליט האם הוא נכלל בסעיף או לא.
סאלח טריף: אתה מבקש הצעה לסדר.
בנימין אלון: אדוני היושב ראש, אתה אמרת שעד שלא יימצא הסדר בעניין שלנו, ההסדר ימשיך.
בנימין אלון: חבר הכנסת אופיר פינס-פז אמר לי שהוא לא ידע ושבטעות הורידו את חבר הכנסת אליעזר כהן מוועדת החוקה, חוק ומשפט ובמקומו הציבו את חברת הכנסת קולט אביטל, וזה לא בסדר.
בנימין אלון: חבר הכנסת פינס-פז אמר: אני מצטער, אני אחזיר את המצב לקדמותו.
בנימין אלון: אני מבקש להחזיר את המצב לקדמותו, לפחות עד שיהיה דיון.
בנימין אלון: אני מבין שעכשיו העניין מסתבך עם הקואליציה-אופוזיציה, נכון?
בנימין אלון: אז אני לא דוחק אותך יותר מדי.
בנימין אלון: נחכה ליום שני.
סאלח טריף: אתי בן-יוסף, אני מבקש שתבדקי עם חבר הכנסת אופיר פינס-פז לגבי ההסדר שביצענו עם האיחוד הלאומי כדי להחזיר את חבר הכנסת אליעזר כהן לוועדת החוקה, חוק ומשפט זמנית.
אתי בן-יוסף: הכניסו אותו כממלא מקום.
בנימין אלון: לא, הוא צריך להיות בעל זכות הצבעה.
סאלח טריף: תבדקי את זה, כי נדמה לי שיש כאן טעות.
סאלח טריף: אנחנו סיימנו את הישיבה, תודה רבה.
סאלח טריף: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכנסת בדיווח שיושב ראש הכנסת ימסור לנו בנושא הרחבת פעילות היחידה לדמוקרטיה.
סאלח טריף: בבקשה, אדוני יושב ראש הכנסת.
אברהם בורג: רבותיי חברי הכנסת וחברותיה, בכנסת פועלת מזה הרבה מאד שנים יחידה לדמוקרטיה שמעבירה, במסגרת שיתוף הפעולה בין משרד החינוך והתרבות ובין הכנסת, רבבות ילדים, אם אינני טועה מדובר על 15 אלף בני נוער בשנה, בתצורות כאלה ואחרות.
אברהם בורג: א' - כאשר כיהנתי כיושב ראש ועדת החינוך והתרבות של הכנסת פתחנו את ישיבות ועדת החינוך והתרבות בכל ישיבה עם נציגי מועצות התלמידים, ובפתיחת הכנסת הזאת, הכנסת החמש עשרה, פתחנו את כל הישיבות על פי בקשתי, מלבד שתי ועדות, אחת מהן היא ועדת החוץ והביטחון בגלל מה שקורה בה והשנייה היא ועדת הכספים בגלל מה שהיא יכולה לעשות לילדים אבל דעתי התקבלה רק בנושא אחד, מכל מקום להוציא את שתי הוועדות האלה - כל ועדות הכנסת פתוחות לנציגי מועצות התלמידים.
אברהם בורג: ב' – במסגרת הדיונים שעסקו בחינוך ובדמוקרטיה, עסקו בנושא הזה רבות במשרד החינוך והתרבות בקדנציה הזאת ובקדנציה הקודמת ודומני כי השיא היה דוח ועדת קרמניצר, מכל מקום נתנו המלצות מהמלצות שונות בכל מה שקשור לעניין העמקת החינוך לדמוקרטיה ומערכת החינוך בישראל.
אברהם בורג: ג' – באתי בדברים עם שר החינוך והתרבות לשעבר לצורך העניין אבל גם עם מנכ"לית משרד החינוך וגם עם האחראים השונים שהיא הביאה לאותה פגישה, בקשר לרעיון שאני אמרתי שבאופן עקרוני הוא נראה לי מאד, גם דיברתי עליו עם יושב ראש הוועדה, והחלטנו להביא אותו גם בפני ועדת הכנסת, כל זאת כדי שנקים, במסגרת האגף החדש של הכנסת שנמצא בתהליכי הקמתו, בית ספר לדמוקרטיה.
אברהם בורג: אין הכוונה להקים בית ספר בן שתים עשרה שנות לימוד שאליו יגיעו ילדים מכיתה א' עד כיתה י"ב וילמדו במסגרת של קוריקולום מלא, של תכנית לימודים מלאה, - לימודים בכנסת, וההשוואה היא רק במסגרת המבנית.
אברהם בורג: אינני רוצה להיכנס בשלב זה לנושא התכנים.
אברהם בורג: אני מבקש להזכיר לכם כי בתוך המתחם של יד ושם פועל בית ספר שעוסק בכל הנחלת ערכי השואה, שבאים אליו גם קבוצות של תלמידים לסמינרים של יום, יומיים, שלושה וכו' וגם נערכות בו השתלמויות מורים, השתלמויות מפקחים וכו', כאשר הכוונה היא בעצם שכל התלמידים במדינת ישראל, מכל מקום זאת השאיפה שלי ואני מקווה שנצליח להגשים אותה, שכל התלמידים במדינה שמתעתדים לעשות בגרות באזרחות או במקבילה של אזרחות, בתע"י, תולדות עם ישראל, יעברו במסגרת הלימודים שלהם בתיכון כהכנה לבגרות את הסדנה במסגרת של בית הספר לדמוקרטיה של הכנסת.
אברהם בורג: הכוונה היא למסד בתודעת האנשים את הכנסת כמנוע, כגנרטור של הרעיון הדמוקרטי בישראל, שיתוף הפעולה במערכת הזאת תהיה כזאת של כל שלוש הרשויות השלטוניות במדינת ישראל והכנסת תיתן את המקום עם ההפעלה ועם תכנית הלימודים ביוזמה, בשיתוף, באחריות ובפיקוח משרד החינוך ובמעורבות בית המשפט הגבוה לצדק המסמל את המערכת המשפטית בישראל.
אברהם בורג: כל שלושת הזרועות האלה ממוקמות כאן, בקריית הממשלה.
אברהם בורג: באופן עקרוני אני נתתי את הסכמת הכנסת בכפוף, כמובן, לדיון שיתקיים כאן, דיברתי עם הממשלה שנתנה את הסכמתה, עדיין בלי החלטה, כיוון שנצטרך להביא החלטה משותפת של כל הרשויות, ואחרי הישיבה שמתקיימה כאן עכשיו, במידה והעמדה העקרונית תתקבל, אני אשב עם נשיא בית המשפט העליון על מנת להציג בפניו את הרעיון ולבדוק איך הוא יהיה שותף למהלך.
אברהם בורג: במידה ויש משמעויות תקציביות לנושא הזה ואני מניח שיש כאלה, אני, אגב, לא ממליץ שהכנסת תהיה כזאת שמקבלת צדקה מהמשרדים השונים - - -
ראובן ריבלין: אדוני היושב ראש, האם יושב ראש ועדת העבודה והרווחה יכול לקבוע מה יהיה סדר יומה של הכנסת?
ראובן ריבלין: הוא כבר הודיע לכל העתונאים - - -
אריה האן: זה לא יהיה כיוון שזה לא בסדר היום של הכנסת.
אברהם בורג: חבר הכנסת ריבלין, מהמעט שאני יודע על סדרי הכנסת: 1 – רק הנשיאות היא זאת שקובעת את סדר היום של הכנסת ועל דעת היושב ראש; 2 – לא נהוג להפריע לחברים שמדברים בוועדה גם אם הנושא בוער.
אברהם בורג: אני ממשיך בדיווח על הרחבת פעילות היחידה לדמוקרטיה.
אברהם בורג: הצעתי לממשלה שבמסגרת הקמת המבנה החדש של הכנסת ניקח על עצמנו גם את התוספת לגבי תכנית רב שנתית – שלוש, ארבע, חמש שנתית, במידה וצריך גם של הבינוי של המרכז שעליו אני מדבר, כאשר ההפעלה התכנית והאופרטיביות של המרכז לדמוקרטיה תעשה על ידי הממשלה לטווח הארוך.
אברהם בורג: זה הדיווח שלי נכון לעכשיו.
אברהם בורג: מכל מקום כאשר נגיע לתקציב הכנסת לשנת 2001, במידה והדבר הזה יצריך איזשהו שינוי שהוא בעל משמעות מעבר למסגרות הרב שנתיות שכבר אישרנו – אני, כמובן, אדגיש זאת ואציג את הדברים בפני הוועדה כדרך שהדגשנו את כל הדברים בהצגת התקציב של שנת 2000.
סאלח טריף: אני מבין שכל העניין שאתה מדבר עליו לא נחשב לצורך שיפור תדמיתה של הכנסת - - -
אברהם בורג: מדובר על פעולה מהותית, לא הסברתית.
סאלח טריף: כאשר דיברת על פעולה משותפת של מספר מוסדות שלטוניים האם התכוונת - - -
אברהם בורג: היוזמה היא הכנסת, הליבה של כל העניין הזה היא הכנסת, האחריות היא על הכנסת אבל הרי אין דמוקרטיה שהיא רק כנסת, לכן הכנסת מזמינה תחת סוכתה או תחת גגה גם את הרשות המבצעת וגם את הרשות השופטת, כדי להיות שותפות לתהליך הזה.
סאלח טריף: במסגרת הזאת תהיינה הכשרות או קורסים?
אברהם בורג: העניין יתחיל מהרמה הרחבה ביותר; כל תלמיד שיתכוון לעשות בגרות באזרחות או באקוויוולנט של תולדות עם ישראל – יצטרך, כחלק מההכשרה שלו במהלך התיכון, לעבור כאן תכנית שגודלה, נפחה, ותכניה ייקבעו.
אברהם בורג: כמו כן יערכו במסגרת הזאת השתלמויות מורים, מפקחים, מנהלים, ואנשים שנוגעים לעניין הזה להוציא כל מיני דברים נוספים שקשורים לאזרחות ואשר קשורים לקידום הדמוקרטיה שכמובן יכולים להעשות אבל הם מעבר למערכת החינוך המיידית.
סאלח טריף: כמה אפשר יהיה לכסות בעתיד - - -
אברהם בורג: אם מדובר בתלמידי מדינת ישראל, לדעתי מדובר לפחות על 60 אלף איש.
אברהם בורג: היום מעבירים 15 אלף במיתקן הקיים - - -
חנה גנור: באין מיתקן.
ראובן ריבלין: המרכז למורשת בגין יקים בתוכו כנסת קטנה, כנסת זוטא, שיבואו אליו ילדים ממועצות תלמידים שונות ויקיימו דיוני כנסת - - -
אברהם בורג: פרלמנט נוער.
ראובן ריבלין: מדובר על אותה מתכונת ועל אותה תבנית של כנסת ישראל.
סאלח טריף: רשות הדיבור לחבר הכנסת שאול יהלום.
שאול יהלום: אני מברך על העניין שבו מדובר וסבור שאין להשוות אותו, עם כל הכבוד וכל השבח, ליחידה לדמוקרטיה כיוון שכאן צריך להיות משהו הרבה יותר מאסיבי מאשר קיים ביחידה לדמוקרטיה.
שאול יהלום: ליחידה לדמוקרטיה, לדוגמה, באים לשעה או לשעתיים אבל כאן רוצים להקנות פי כמה וכמה ערכים לבאים בשערי המוסד הזה והם ישהו במסגרת הזאת בכנסת יותר זמן.
שאול יהלום: אני מבקש לא להגביל את העניין, כפי שיושב ראש הכנסת אמר, למי ששייך לתכנית הזאת אלא דווקה למי שלא שייך אליה כיוון שאחרת מה כל החוכמה?
שאול יהלום: אנחנו רוצים שמי שאינם לומדים אזרחות יכירו את הכנסת לכן אני מציע לא להגביל את התכנית אלא אם מורים או בתי ספר שאינם מלמדים אזרחות ירצו ללמוד את ערכי הדמוקרטיה – דווקה להם נעניק את המסגרת הזאת.
שאול יהלום: 2 – אני מציע לקבוע מראש שאם אנחנו רוצים לעשות משהו גדול – נדאג לכך שהוא יעשה מתקציב הכנסת כיוון שנושא הדמוקרטיה ראוי שתקציב הכנסת יינתן לו.
שאול יהלום: אפשר, כמובן, גם לשתף גם את הגורמים האחרים בכך אבל לא לסמוך עליהם כיוון שיש להם בעיות תקציביות.
שאול יהלום: 3 – אני מציע שאחד הזרועות של הגוף הזה יהיה פרלמנט הנוער כמו זה שהיה קיים בזמן שהיינו ילדים, דבר שהוסיף מאד לתודעת הדמוקרטיה והאזרחות.
שאול יהלום: משום מה הדבר הזה לא קיים יותר אבל בית ספר כזה יכול להוביל.
שאול יהלום: 4 – אני סבור שאם הכוונה שלנו היא שכל המגזרים מכל ריכוזי האוכלוסייה יבואו למוסד הזה צריך לשים לב לנושא היהדות, הדמוקרטיה, היחסים ביניהם ויחסי הגומלין ביניהם.
שאול יהלום: צריך לקחת את העניין הזה כאחד מהיסודות של אותו בית הספר אחרת חלק גדול מציבורים מסויימים לא יגיע למקום.
נעמי חזן: אני חושבת שהרעיון ששמענו עליו זה עתה הוא רעיון נפלא, יחד עם זאת אני מבקשת לשאול לגביו מספר שאלות.
נעמי חזן: כיוון שמדובר על מפעל אדיר בגודלו, כזה שיעביר 60 אלף תלמידים בשנה בכנסת ישראל, אנחנו צריכים לשאול את עצמנו מה היא המהות?
נעמי חזן: מה התכנית של הסדנה, מי ינהל אותה?
נעמי חזן: האם יש כוח אדם מתאים?
אברהם בורג: אני אביא בפניכם תכנית מפורטת אחרי שהוועדה תיתן לי או.
אברהם בורג: קיי.
אברהם בורג: עקרוני.
נעמי חזן: עקרונית אנחנו נותנים לך את ברכת הדרך.
אברהם בורג: רק אחרי שאני אקבל את ה –או.
אברהם בורג: העקרוני – אני אתחיל להכין את התכנית.
ראובן ריבלין: מדובר על יותר מאלף ילדים בשבוע, אולי אפילו על אלפיים ילדים בשבוע.
יורי שטרן: אני מצטרף לברכות אבל סבור שצריך להרחיב את אוכלוסיית היעד של היחידה לדמוקרטיה גם למבוגרים - - -
סאלח טריף: האם עולים חדשים מגיעים לכנסת?
יורי שטרן: העולים החדשים הצעירים – כן, אבל העולים החדשים המבוגרים לא ואני סבור שצריך דווקה לעשות את החשיפה שעליה אנחנו מדברים מול האוכלוסייה החדשה המבוגרת, ואת הרעיון הזה הייתי מוסיף להגדרת התפקיד של היחידה, דבר שדורש, כמובן, הקצאת אמצעים.
סאלח טריף: רשות הדיבור לגב' חנה גנור.
חנה גנור: אני שמחה מאד לשמוע על התכנית כפי שיושב ראש הכנסת הציג אותה, שבעצם מממשת את הציפיות הכי נעלות והכי גדולות שלנו.
חנה גנור: כרגע, עם כוח האדם הקיים, אנחנו יכולים רק לשאוף להגיע למימדים כפי שהם תוארו על ידי יושב ראש הכנסת.
חנה גנור: באשר לתוכן אני מבקשת לציין כי אנחנו עובדים בשני מסלולים: 1 – מסלול שהתלמידים באים לכנסת ומשתתפים בסדנאות; 2 - השתתפות פעילה שלהם בוועדות הכנסת ואגב כך אם אתם רוצים להרגיש קצת יותר טוב כדאי לכם לשמוע מה הרשמים של התלמידים שהשתתפו בישיבות הוועדות.
חנה גנור: משם הכנסת נראית בהחלט אחרת.
חנה גנור: אגב, התלמידים אמורים לעשות פעילות בהתאם גם לפני הכניסה שלהם לישיבת ועדה וגם אחריה ובתכנית לשנה הבאה, בעזרת מט"ח מרכז לטכנולוגיה חינוכית, וסנונית – אתר האינטרנט של האוניברסיטה העברית - יש כוונה להקים אתר משותף שבו התלמידים שיהיו כאן יוכלו גם להמשיך את הפעילות באמצעות האינטרנט כך שהם לא רק יהיו נוכחים פיזית כאן אלא ישתתפו בפרוייקט גם בצורה אחרת.
סאלח טריף: אדוני יושב ראש הכנסת, מכל מה שנאמר כאן על ידי חברי הוועדה ומכל מה שלא נאמר כאן עולה ברכה חמה לרעיון עצמו וברכת דרך צלחה.
אברהם בורג: אני אביא בפניכם תכנית עם קצת יותר "בשר", אם אתם נותנים לי ברכת דרך צלחה.
סאלח טריף: היות ו-40% מחברי הכנסת הם חברי כנסת חדשים, אני מציע לעשות במסגרת שאתה מדבר עליה, איזושהי השתלמות בתחילת כל כנסת חדשה לחברי הכנסת החדשים.
סאלח טריף: לפני שנעבור לנושא הבא בסדר יומנו - סנקציות לשרים שאינם עונים על שאילתות ואשר אינם מופיעים בפני ועדות הכנסת, נדון בפרק הזמן שיש לנו בין הנושאים בהצעת חוק שירות ביטחון (תיקון – קיצור תקופת השירות), התשנ"ט-1999 של חבר הכנסת רענן כהן וכן בהצעת חוק אחרת, דומה לה, של חבר הכנסת אמנון רובינשטיין - הצעת חוק שירות ביטחון (תיקון – קיצור השירות הסדיר), התש"ס-2000.
סאלח טריף: הצעת החוק שדנה בקיצור השירות הסדיר עברה, בטעות, לוועדת העבודה והרווחה למרות שהיא חייבת להיות נדונה בוועדת החוץ והביטחון לכן אנחנו צריכים להעביר את העניין למליאה עם המלצה להעביר את ההצעה לוועדת החוץ והביטחון.
סאלח טריף: אני מעמיד להצבעה את הבקשה להעביר את הצעת החוק לוועדת החוץ והביטחון.
סאלח טריף: הבקשה נתקבלה.
רענן כהן: הצעת חוק חיילים משוחררים הועברה מהמליאה, בטעות, לוועדת החוץ והביטחון כאשר ועדת החוץ והביטחון מעולם לא דנה בעניין הזה אלא רק ועדת העבודה והרווחה.
רענן כהן: כאמור, נפלה בעניין הזה טעות וצריך להעביר את הצעת החוק לוועדת העבודה והרווחה.
סאלח טריף: קיצור שירות חיילים לא צריך להיות נדון בוועדת החוץ והביטחון?
רענן כהן: אני מדבר על חוק חיילים משוחררים.
סאלח טריף: אני מבקש שתביא את ההצעה שאתה מדבר עליה, בפנינו.
סאלח טריף: נעבור לנושא הבא בסדר היום - בקשת יושב ראש ועדת הפנים ואיכות הסביבה להקדמת הדיון בהצעת חוק.
סאלח טריף: בקשת יושב ראש ועדת הפנים ואיכות הסביבה להקדמת הדיון בהצעת חוק
סאלח טריף: להזכירכם, מדובר על שעון קיץ, על הצעת חוק קביעת הזמן (הוראת שעה), התש"ס-2000, שהונחה ביום ט' בתמוז התש"ס – 12.7.2000, ואשר חבר הכנסת אזולאי מבקש לפטור אותה מחובת הנחה בכל הקריאות על פי סעיף 135א' ועל פי סעיף 125 לתקנון הכנסת.
סאלח טריף: רשות הדיבור ליושב ראש ועדת הפנים ואיכות הסביבה חבר הכנסת דוד אזולאי.
דוד אזולאי: הצעת החוק חתומה לשמחתי הרבה על ידי 64 חברי כנסת, נדמה לי שאפילו ראש הממשלה ברק חתום עליה.
דוד אזולאי: מכל מקום היא באה לפתור את בעיית שעון הקיץ לתקופה של ארבע שנים והיא גם באה לגשר בין הציבור הדתי לבין הציבור הלא דתי.
דוד אזולאי: ברוב השנים שעון הקיץ יתחיל במוצאי החג הראשון של פסח ויסתיים לפני יום כיפור פרט לשנה אחת שבה הוא יסתיים אחרי יום כיפור, ושנה אחת שבה הוא יתחיל לפני ליל הסדר.
דוד אזולאי: מדובר על פשרה שהושגה - - -
אלי בן-מנחם: מה קורה כיום בנושא הזה?
דוד אזולאי: הוצא צו לתקופה של שלוש שנים ובצורה שרירותית נקבע פרק הזמן מפסח עד אחרי סוכות.
דוד אזולאי: כאשר עניין יום הכיפורים עלה בוועדת הפנים ואיכות הסביבה, רוב חברי הוועדה הסכימו שיש בעיה עם היום הזה לכן הגענו לפשרה, ואגב, ברוב המקרים מדובר על סוף חודש ספטמבר.
אלי בן-מנחם: על כמה ימים מדובר?
דוד אזולאי: על למעלה מ-150 יום.
סאלח טריף: לפני כן היה מדובר על 186 ימים.
אלי בן-מנחם: האם על פי החוק החדש יהיו יותר ימים?
צבי ענבר: השאלה אם הצעת החוק הזאת ראויה או איננה ראויה איננה רלוונטית בכלל ומה שחשוב כרגע זאת התשובה לשאלה האם העניין הזה דחוף?
צבי ענבר: התשובה היא: כן.
צבי ענבר: החוק המקורי קבע, בשעתו, שעל הזזת השעון צריך להחליט, בדרך כלל, שישה חודשים מראש כיוון שהעניין הזה קשור בלוחות תעופה וכיוצא באלה.
צבי ענבר: כיוון שמדובר על 64 חותמים, כלומר יש 64 חברי כנסת שמעוניינים לקדם את הצעת החוק – אם באמת הם יקדמו אותה כמו שהם רוצים – חשוב מאד שהעניין הזה יעשה מה שיותר מוקדם.
צבי ענבר: לכן התשובה לגבי השאלה אם העניין הזה דחוף או לא דחוף, לדעתי התשובה היא שהוא דחוף מאד גם מהסיבה הזאת - - -
נעמי חזן: ההצעה תחול מהשנה?
צבי ענבר: מכל מקום עד יום רביעי עלינו לתת תשובה, אחרי שכבר קיבלנו ארכה מבית המשפט העליון וזאת כיוון שיש עתירה נגד הכנסת בנושא הזה.
צבי ענבר: מבחינת הדחיפות, כאמור, העניין דחוף.
משה גפני: מה שהיועץ המשפטי של הוועדה אמר לגבי הדחיפות של ההצעה ברור כיוון שאם הכנסת תאשר את ההצעה – היא צריכה לאשר אותה מהר אבל אני רוצה לציין בהזדמנות הזאת שעניין שעון הקיץ מעולם לא היה נושא דתי.
משה גפני: מה שכן היה אכפת לי היה עניין יום הכיפורים דווקה בגלל הציבור שאיננו דתי.
משה גפני: כאשר חבר הכנסת דוד אזולאי ביקש להחתים אותי על הצעת החוק הזאת התלבטתי כיוון שבעוד שנתיים יום כיפור יהיה בתוך העניין של שעון הקיץ ולפי דעתי זה לא טוב אבל כיוון שהבנתי שהוא עשה מאמץ כדי להגיע למצב שבו יש 64 חותמים על ההצעה, 63 בלעדיי, דבר שמוריד את המתח לפחות בנושא אחד אם כי שולי, - חתמתי על ההצעה.
סופה לנדבר: אני לא חושבת שמדובר על מתח אלא על פוליטיזציה של חוק.
סופה לנדבר: היתה בוועדה החלטה, אני לא חושבת שצריך לשנות את העניין הזה בגלל שצריך לגשר בין ציבור דתי לבין ציבור חילוני, מכל מקום אני סבורה שההצעה לא טובה .
סופה לנדבר: מליאת הכנסת צריכה להחליט.
משה גפני: זאת פעם ראשונה שחבר הכנסת אזולאי וחבר הכנסת פורז חתמו על הצעת חוק.
יורי שטרן: א' - אני סבור שהצעת החוק הזאת היא תקדימית מבחינת איחוד הכוחות שחבר הכנסת דוד אזולאי הצליח לחבר לכן מן הראוי לקדם אותה אפילו מהסיבה הזאת שזה, באמת, דבר חריג אבל הוא יכול להוות דוגמה.
יורי שטרן: ב' – אנחנו צריכים לצאת מתוך הנחה שהכנסת הזאת יכולה להתפזר בקרוב לכן חקיקה כזאת, שנחשבת לחקיקה חשובה מאד - - -
סופה לנדבר: חבר הכנסת שטרן, אל תהיה תמים.
ראובן ריבלין: אדוני היושב ראש, אני ישבתי בוועדה כאשר חבר הכנסת אזולאי ניהל את הישיבה וגם השר שרנסקי נכח בה וכמעט כל חברי הכנסת הביעו את משאלת לבם ואמרו שיום כיפור הוא הרבה מעבר לחג הדתי .
סופה לנדבר: אני לא חושבת שאתה יכול לשכנע אותי - - -
ראובן ריבלין: אפילו בתור חילונית באת לארץ ישראל בגלל איזושהי מסורת - - -
סופה לנדבר: נכון, ואני שומרת על יום כיפור - - -
משה גפני: למה להפוך את העניין הזה לוויכוח?
ראובן ריבלין: אני רוצה לסיים את המשפט שהתחלתי לומר אותו קודם; ישבנו כולנו יחד וקבענו שיש צורך לעבוד לפי התאריך העברי כדי לקבוע את שעון הקיץ בכל מה שקשור ליום כיפור וקיבלנו החלטה - - -
סופה לנדבר: אז המדינה עכשיו תתנהל לפי - - -
סופה לנדבר: זה רע מאד.
סופה לנדבר: יש ציבור חילוני מלבד הציבור הדתי - - -
סאלח טריף: אני מבקש להפסיק את סערת הרוחות בישיבה.
נעמי חזן: כל שנה אנחנו רבים על עניין שעון הקיץ וסוף סוף היגענו לפשרה בין דתיים לבין חילוניים בנושא הזה, פשרה מוסכמת שמקובלת על כל הצדדים.
נעמי חזן: גם אני חתומה על הצעת החוק וגם חבר הכנסת אזולאי, גם חבר הכנסת אברהם פורז וגם חבר הכנסת גפני - - -
שאול יהלום: אולי תסבירי את העניין הזה לחברת הכנסת סופה לנדבר?
נעמי חזן: בדיוק לפשרה הזאת פיללנו, השגנו פשרה, הנושא הזה דחוף מאד וצריך לשחרר אותו מחובת הנחה.
נעמי חזן: בואו נצא לדרך עם פשרה מוסכמת בנושא עדין ורגיש לברכת כולנו.
סאלח טריף: אני מעמיד להצבעה את הבקשה לשחרר מחובת הנחה בכל הקריאות את הצעת חוק קביעת הזמן (הוראת שעה), התש"ס-2000.
סאלח טריף: חבר הכנסת אזולאי, בהצלחה, צא לדרך.
דוד אזולאי: אני מבקש שהעניין הזה יעלה עוד היום על סדר היום.
סאלח טריף: אנחנו מקבלים את בקשתך; יושב ראש הכנסת ישקול אותה.
סאלח טריף: נעבור לסעיף הבא – הגשת הצעות אי אמון בראש הממשלה בעת שהותו בשליחות לאומית בחוץ לארץ.
סאלח טריף: הגשת הצעות אי אמון בראש הממשלה בעת שהותו בשליחות לאומית בחוץ לארץ
סאלח טריף: הנושא שאני מדבר עליו חשוב מאד להתנהלותה של הכנסת ולמהלך חיינו כאן.
סאלח טריף: אני נמצא כאן הרבה שנים אם כי יש כאן חברי כנסת יותר ותיקים ממני אבל ככל הזכור לי מעולם לא היה מצב שהוגשה הצעת אי אמון בראש ממשלה כאשר הוא נמצא בחוץ לארץ.
סאלח טריף: אני מבקש אותך שתאפשר לי לסיים את דבריי.
מיכאל קליינר: אני רוצה למנוע ממך לעשות טעות.
סאלח טריף: מאז שאני מכהן בכנסת אני לא זוכר מצב כזה.
סאלח טריף: אני מברך את יושב ראש הליכוד אריק שרון ואת יושב ראש הסיעה רובי ריבלין, שהחליטו באופן ממלכתי והגון לכבד גם את הכנסת, גם את הדמוקרטיה וגם את צורת המימשל התקינה ולא להגיש הצעת אי אמון בראש הממשלה שנמצא בשליחות לאומית, ותהיה השליחות אשר תהיה.
סאלח טריף: הגשת הצעות אי האמון בראש הממשלה כאשר הוא נמצא בשליחות לאומית בחוץ לארץ הן חסרות תקדים ומעבר לזה הן גם לא תקינות מבחינה פרלמנטרית, לא הגונות מבחינה דמוקרטית וזה המסר הכי גרוע שיכול לעבור מאתנו.
סאלח טריף: ראש הממשלה נמצא בשליחות בקמפ דייוויד, בפסגה, עסוק בדברים שנוגעים למדינה וחברים כאן מנסים לעשות הפיכת חצר.
סאלח טריף: הצטערתי לשמוע שאילו היה אפשר להשיג רוב של 61 חברים – כי אז גם סיעת הליכוד היתה מצטרפת להצעה.
סאלח טריף: חבל שזה כך כי תמיד מישהו נמצא למעלה - - -
מאיר שטרית: אדוני יושב ראש הוועדה, עוד לא הושגה החלטה בסיעת הליכוד - - -
סאלח טריף: אני שמח לשמוע יחד עם זאת אני סבור שלפחות הסיעות הגדולות היו צריכות לכבד את המסורת של הבית ואנחנו, כאיש אחד, צריכים לשמור על כללי הברזל למען הדמוקרטיה בישראל שכן אם הכל ייפרץ – הדבר לא יהיה טוב ואז יהיה אפשר להפוך את הכנסת לגהינום.
סאלח טריף: בוועדה הזאת אנחנו מנסים לפעול לא באופן פוליטי חד וחלק אלא תוך כדי הבנה והסכמה על כן עניין הגשת אי האמון בראש הממשלה, שבא אחרי שביום שני שעבר הוגשה אותה הצעת אי אמון בראש הממשלה באותו נושא, הוא לא רק חסר טעם אלא מהווה גם תקדים מסוכן לדמוקרטיה ולכנסת.
סאלח טריף: אני מיד אאפשר לך.