GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
צבי ענבר: והיה ואומר שלא נקבע מועד כאמור, אז חבר הכנסת פונה לוועדת הכנסת, וכאן כבר קיים הנוהל המחייב את ועדת הכנסת להזמין לדיון גם את יושב-ראש הכנסת או אחד מסגניו, ואת נציג הממשלה.
צבי ענבר: סמכות הוועדה איננה לקבוע את המועד שבו תובא ההצעה לדיון, אלא סמכות הוועדה לקבוע שהדיון יתקיים תוך 14 ימים מההחלטה.
צבי ענבר: כלומר, היושב-ראש והממשלה לא קבעו אחרי יומיים - הם היו צריכים לקבוע בין יומיים ל-45 ימים – הוועדה אומרת ליושב-ראש שעליו להביא את ההצעה תוך 14 ימים.
צבי ענבר: אלה שני המצבים.
סאלח טריף: אבל אז גם הוועדה אינה חייבת על-פי דין להביא את זה בתוך היומיים האלה, של שני ושלישי, לדיון.
ציפי לבני: אבל מאחר שאני מבינה שביום שני בבוקר יהיה הדיון, אני מבקשת שיוזמן יושב-ראש הכנסת ונציג הממשלה.
משה גפני: זה בניגוד לתקנון.
צבי ענבר: אם חבר הכנסת גפני הגיש את הצעתו ביום שני, על הוועדה לדון או עכשיו או מקסימום לקיים דיון מחר בבוקר, מפני שזכותו לדון בזה בתוך היומיים.
סאלח טריף: אנחנו נדון בנושא של ציפי לבני ביום שני בבוקר.
סאלח טריף: חבר הכנסת עמיר פרץ, נשמע את נימוקיך לפטור מחובת הנחה, לגופו של עניין.
אופיר פינס-פז: אני מבקש התייעצות סיעתית בעניין.
משה רז: אני מסיר את בקשתי.
עמיר פרץ: אני מבין שאם מתקיים עכשיו דיון, משמע שמחר תתקיים הצבעה בלבד, אחרי ההתייעצות הסיעתית של אופיר פינס.
עמיר פרץ: כלומר, אנחנו מחר נהיה כבר בשלב שני של ההצבעה.
עמיר פרץ: לגופו של עניין, מונחת פה הצעת חוק יסוד: משק המדינה.
עמיר פרץ: חוק היסוד של משק המדינה קובע, שאם לא עבר חוק התקציב, הרי המדינה תוכל לפי 1/12 מתקציב המדינה, על-פי התקציב הקודם.
סאלח טריף: אבל זה החל מה-1 בינואר 2001.
סאלח טריף: כי אני חושב ש-45 הימים עדיין קיימים.
עמיר פרץ: כשאומרים חוק התקציב כמשמעותו, מתכוונים למה שהופיע בספר התקציב בלבד, ואין מתכוונים לשום החלטה שהכנסת קיבלה בנוסף לספר התקציב.
עמיר פרץ: מסתבר שיש נושאים חשובים מאוד, שהממשלה הגיעה למסקנה שראוי שיאושרו, אחרת לא היתה מביאה אותם, והיא אישרה אותם בערב הקריאה השלישית על התקציב, שנוגעים לכל מיני נושאים מאוד חשובים במדינת-ישראל.
עמיר פרץ: יכול להיות, שבדרך-כלל נספחים מסוג זה הם תקציבים ייעודיים לפעולה מסוימת.
עמיר פרץ: אבל מכיוון שהדבר לא נבחן, כי לא היה דיון בכנסת על חוק התקציב, יש סיכוי גדול שחוק התקציב לא יעבור.
עמיר פרץ: כי הרי אני יכול לומר, שההחלטה 1/12 גם עושה דברים מאוד לא סבירים.
עמיר פרץ: אם בתקציב משרד התחבורה או משרד השיכון יש הקמת כביש מסוים שכבר נסלל, איזה טעם יש לו לתת תקציב 1/12 לכביש שכבר נסלל?
עמיר פרץ: ברור לחלוטין שאם מדינת-ישראל תיכנס למצב שיש לה תקציב של 1/12, ייווצרו כל מיני תופעות בלתי סבירות.
עמיר פרץ: יחד עם זאת, לא ייתכן שתקציבים שהיו מיועדים בדין וחוקקו בכנסת מוצאים את עצמם כשוט לעניינים פוליטיים.
עמיר פרץ: ולכן מה שהחוק קובע הוא, שאם מדינת-ישראל לא מצליחה להעביר תקציב, ה-1/12 יחול על כל תקציב המדינה, כל נספחיו.
עמיר פרץ: כל החלטה שהוחלטה בגין תקציב המדינה באותה עת – יחול עליה אותו כלל שחל על ספר התקציב.
עמיר פרץ: שאיש לא ישתמש בכלי הזה, שבא להסדיר פעילות כלשהי של מדינת-ישראל, אם תהיה קטסטרופה פוליטית ולא יעבור תקציב המדינה.
עמיר פרץ: לא ייתכן שמי שבמקרה עניינו נמצא ראוי, לאחר שספרי התקציב הודפסו, יהיה מנושל ממדינת-ישראל.
עמיר פרץ: מה שחל על כולם, יחול על כולם.
עמיר פרץ: זאת מטרת החוק.
עמיר פרץ: מכיוון שאנחנו נמצאים בערב דיוני התקציב, אני חושב שסעיף כזה הוא סעיף מאוד ראוי.
סאלח טריף: מדוע אין לנו הזמן הראוי של 45 ימים?
עמיר פרץ: אנחנו נמצאים ב-15 בנובמבר.
עמיר פרץ: היעלה על הדעת שחוק כזה יכול לעבור שלוש קריאות ללא הצעה ממשלתית?
שאול יהלום: קשה לי לומר את מה שאני אומר, כי בחוק הזה אני תומך.
שאול יהלום: אני מאוד מקבל את מה שאמר חבר הכנסת איתן.
שאול יהלום: בעניין הזה אנחנו צריכים לקבוע את הדברים במשורה, ורק באמת במקרים יוצאים מן הכלל לאשר פטור.
שאול יהלום: חבר הכנסת רז הודיע כרגע שהוא מסיר את בקשתו, ולכן קל לי לדבר.
שאול יהלום: חבר הכנסת רז, לדוגמה, אומר שיש לו חוק שהוא כמו חוק של חבר-כנסת אחר שעולה.
שאול יהלום: זאת אומרת, מבחינת מהות הכנסת אין כל בעיה, תצביע בשבילו, אלא שהוא מבקש שיפטרו גם אותו מחובת הנחה.
שאול יהלום: זה לא דבר דחוף, אלא מדובר כאן רק על יוקרה, האם הוא תומך בחוק של חבר הכנסת פינס או שמדובר בשני חוקים, של פינס ושל רז.
שאול יהלום: במקרה כזה אסור לאשר.
שאול יהלום: גם במקרה זה, אם יתברר שאפשר יהיה שתקציב המדינה יאוחר ביומיים ואפשר יהיה לקבל אותו עד ה-15 בינואר, לא צריך לאשר.
שאול יהלום: אם אנחנו חושבים שעל-ידי זה הכל יתפרק, ולזה אין כל סיכוי אם הוא לא יתקבל סופית עד 31 בדצמבר, כן צריך לאשר.
שאול יהלום: אני חושב שצריכים לקבוע אמות מידה ענייניות, ולא לפי כוחניות.
עמיר פרץ: האם תהיה הצבעה היום?
סאלח טריף: אופיר פינס ביקש התייעצות סיעתית, ולכן נקיים את ההצבעה מקסימום מחר.
עמיר פרץ: לא יכולה להיות התייעצות סיעתית לפני שהתקיימה הצבעה.
סאלח טריף: הבטחתי לחברים שלא תהיה היום הצבעה.
משה גפני: אופיר פינס יצא ומיכאל איתן הטיף מוסר לחברי הכנסת ולא רוצה לשמוע את החברים.
משה גפני: אני יושב פה מהבוקר, ומוסר חברי הכנסת חשוב לי.
משה גפני: בניגוד למה שהיה עד היום בכנסת, חל כאן שינוי דרמטי בכל העניין הזה.
משה גפני: עניינו של החוק הזה שאנחנו מבקשים בו פטור מחובת הנחה הוא תקציב.
משה גפני: כל שר אוצר בממשלת ישראל מאז קום המדינה תפקידו להעביר את תקציב המדינה.
משה גפני: הוא עושה כל מאמץ שיהיה רוב במליאת הכנסת להעביר את החוקים, וכך היה כל השנים.
משה גפני: בא שר האוצר, לראשונה במדינת-ישראל, ומודיע מעל במה ציבורית ובשיחות שהוא לא רוצה שתקציב המדינה יעבור, מכיוון שאם תקציב המדינה לא יעבור יהיו מספיק שייצאו נפסדים והוא דווקא מעוניין בזה בתור נקמה.
משה גפני: אמר את זה שר האוצר, וחבל שהוא לא פה.
משה גפני: יהיו גופי שלטון שייפגעו כתוצאה מההחלטה חסרת האחריות של שר האוצר, והכנסת צריכה לדבר על העניין הזה.
משה גפני: זה צריך שחרור מחובת הנחה, מכיוון ששר האוצר הניח והביא למליאת הכנסת את הצעת חוק התקציב וחוק ההסדרים, ועדיין לא הצביע.
משה גפני: הוא כל רגע עומד להצביע.
משה גפני: הוא אמר לי שאם לא אצביע בעד החוק בקריאה ראשונה, הוא בכלל לא יביא את זה.
משה גפני: יש שם נושאים של החינוך העצמאי.
משה גפני: הפגיעה הנוראה בסמכותה של הכנסת ובתפקודם של חברי הכנסת, באחד הדברים הגורליים מבחינת עבודת הכנסת, הוא תקציב המדינה.
משה גפני: אפשר להיות יושב-ראש ועדה ממלכתית.
משה גפני: אני לא מקבל את הנושא הזה של להיות יפה-נפש, אבל את מה שהכנסת עושה לא אנחנו יצרנו.
משה גפני: אם ועדת הכנסת לא משחררת את זה מחובת הנחה, היא אומרת שיש סחטנות לחברי הכנסת.
משה גפני: הממשלה צריכה ללכת הביתה, אין לה מה לומר פה בכלל.
יהושע שופמן: זה הונח אתמול כתיקון לחוק יסוד, זה תיקון חוקתי.
יהושע שופמן: אם זה יידון בכנסת כבר מחר, אז ועדת השרים לחקיקה לא תדון בזה.
יהושע שופמן: העמדה האוטומטית תהיה להתנגד.
יהושע שופמן: אם זה במועד קרוב אבל לא השבוע, אז ועדת השרים כן תדון בזה.
משה גפני: אנחנו מוותרים על הדיון בוועדת השרים.
סאלח טריף: אני מודה לכם על הדיון בעניין הזה.
סאלח טריף: רשות החברות הממשלתיות – מינוי דירקטורים
סאלח טריף: הנושא הבא הוא מינוי דירקטורים בחברות הממשלתיות.
סאלח טריף: שמענו הרבה דברים בעניין הזה.
סאלח טריף: הזמנו את נציגי משרד ראש-הממשלה ואת מנהלת החברות הממשלתיות ואת נציגת משרד היועץ המשפטי לממשלה בעניין מינוי דירקטורים.
סאלח טריף: בעניין הזה יש כמה היבטים.
סאלח טריף: ראינו גם מה פורסם מטעם היועץ המשפטי לממשלה, שמצד אחד אמר למנות, כי לא ייתכן שיש הרכבים חסרים בחברות הממשלתיות מהחשובות ביותר שיש במשק, ומצד שני, היה גם חוק.
סאלח טריף: אני אחד האנשים שחוקקו חוק לעשות צדק במינוי דירקטורים, למשל דרוזים, בחברות הממשלתיות, ולא נראה לי שזה בוצע.
סאלח טריף: ביקשנו לשמוע מה קורה בעניין הזה, וכן לקבל דיווח כמה מונו בששת החודשים האחרונים.
סאלח טריף: אני מבקש לדעת כמה מתוכם היו בני מיעוטים.
משה גפני: אני מבקש לדעת כמה מתוכם היו חרדים.
סאלח טריף: אני מניח שלא מונה אף חרדי אחד.
סאלח טריף: הבעיה היא, שאחרי שחוק מחוקק הממשלה לא מבצעת אותו, והיועץ המשפטי לממשלה לא עוצר את הממשלה.
סאלח טריף: לא ייתכן שממשלה ממשיכה למנות, והיועץ המשפטי לא עוצר אותה מלהמשיך למנות, אלא צריך ללכת לבג"ץ לעצור את הממשלה במינוי הדברים האלה.
סאלח טריף: זאב אורן, משנה למנהל רשות החברות הממשלתיות, בבקשה.
זאב אורן: רשות החברות לא מציעה את המינויים, אלא השרים מציעים.
זאב אורן: רשות החברות משמשת כמזכירות ומטה לוועדת הבדיקה של מינויים בראשותו של השופט רביבי, שצריכה לבדוק את הכישורים של המועמדים שהשרים מגישים.
זאב אורן: אני יכול למסור לכם כאן את האינפורמציה כמה דירקטורים ערבים, דרוזים וצ'רקסים יש בתוקף נכון לאתמול, 13 בנובמבר.
זאב אורן: המספר הוא לא גדול, עשרה בסך הכל, שבעה גברים ושלוש נשים.
סאלח טריף: השאלה היא כמה מונו בששת החודשים האחרונים וכמה נשארו שצריך למנות.
זאב אורן: קיבלתי את הבקשה להגיש את המצב של הדירקטורים היום, וזה מה שנתתי.
זאב אורן: השאלות האלו לא נשאלו, צריך להכין תשובה להן.
זאב אורן: זה נותן לכם סדר גודל, שאם יש היום עשרה בסך הכל, כמה מונו בששת החודשים האחרונים.
סאלח טריף: האם אדוני לא יודע כמה מונו בששת החודשים האחרונים?
זאב אורן: לא.
זאב אורן: אני יודע שבחודש האחרון יש עוד 14 מינויים של ערבים ודרוזים.
סאלח טריף: זה לא נותן לי את התמונה הכוללת.
אליעזר זנדברג: חשוב לדעת באילו משרדים.
סאלח טריף: וגם את הנתון הבסיסי, כמה מינויים חסרים, כמה מינויים בוצעו.
סאלח טריף: אני רוצה לדעת האם לשון החוק בוצעה.
סאלח טריף: מר שופמן, אתה היית שותף להליך החקיקה.
יהושע שופמן: החוק הזה עבר בתמיכת הממשלה.
יהושע שופמן: בעקבות החוק הוציא היועץ המשפטי לממשלה הנחיה, שיביאו את דבר החוק לידיעת השרים הממנים.
יהושע שופמן: הוא מדבר גם על החובה באופן אקטיבי, לחפש ולמצוא אנשים ערבים, דרוזים וצ'רקסים על-מנת שיהיה ייצוג הולם יותר מהמצב היום, שהוא בוודאי איננו ייצוג הולם.
יהושע שופמן: החוק חוקק בוועדת החוקה, אבל אם הוועדה הזאת רוצה לעשות מעקב, אני מציע שהוועדה תבקש את הנתונים המסוימים ותוך זמן קצר מאוד אני בטוח שרשות החברות תספק אותם.
יהושע שופמן: מי שבודק כל מינוי ומינוי, גם מבחינת הייצוג ההולם, זאת הוועדה הציבורית ברשות השופט רביבי.
סאלח טריף: השאלה היא, האם השופט רביבי, כשבא אליו מינוי, אומר שעם כל הכבוד למינוי צריך עכשיו למנות דרוזים כדי לאזן.
סאלח טריף: השאלה היא אם זאת אחת מסמכויותיו.
יהושע שופמן: כך הוא נוהג בשנים האחרונות לגבי מינוי נשים, ומשתוקן החוק חזקה שכך הוא ינהג גם לגבי מינוי ערבים.
סאלח טריף: לכן הוצע למנות ערבי לחברה לפיתוח הרובע היהודי בירושלים.
יהושע שופמן: אני מציע להוציא זימון לדיון עם כותרת לבקש מידע מסוים, והוא יסופק מיד, אין לי ספק בכך.
סאלח טריף: אנחנו ביקשנו את המידע הזה מרשות החברות הממשלתיות, והם השיבו שאין להם המידע.
סאלח טריף: הם יכולים לספק מי מונה לאיזו חברה.
סאלח טריף: לא ייתכן שהעניין הזה הוא נושא סודי.
סאלח טריף: אגב, ועדת הכנסת אמונה לטפל בנושאים שלא בתחום סמכותן של ועדות אחרות, כפי שקבוע בחוק.
סאלח טריף: לכן גם סיכמנו עם נציבות שירות המדינה שאנחנו נקים ועדת משנה לטיפול, וכך גם בעניין הזה שבעבר היה באוצר, היום במשרד ראש-הממשלה ולכן זה בין הכיסאות.
סאלח טריף: מבלי להתייחס לחוק עצמו, שנקבע שם שוועדת החוקה תעקוב, אנחנו אמורים לטפל בהליך תקין ובהתנהלות תקינה של רשות החברות הממשלתיות.
סאלח טריף: האם יש בעיה לספק נתונים כשאנחנו מבקשים אותם?
סאלח טריף: אני מבקש לדעת כמה דירקטורים מונו בששת החודשים האחרונים; באיזו חלוקה של נשים, גברים, ערבים ודרוזים; לאילו חברות; כמה דירקטורים עדיין פנויים שם.
אליעזר זנדברג: האם אתה יודע חברות במפלגה של האנשים שמונו?
סאלח טריף: זה לא מאושר.
אליעזר זנדברג: החברות במפלגה כן, אבל לא החברות במרכז.
סאלח טריף: הנתונים האלו הם קריטיים לגבינו כדי לדעת מה קורה, ואני מבקש לקבל אותם.
משה גפני: אני מסכים עם ההצעה שלך, שיובאו הנתונים.
משה גפני: ציבורית יש רינונים שהמינויים הם פוליטיים ובכוונה לא מכניסים ערבים ודרוזים.
משה גפני: יכול להיות שזה נעשה בשוגג.
משה גפני: אנחנו מקבלים משכורת מאוד גבוהה כדי לפקח על פעולות הממשלה והפעולות הנלוות להן.
משה גפני: מכיוון שהנושא הזה נמצא על סדר היום הציבורי, אנחנו נחטא לתפקידינו אם לא נקבל את מלוא האינפורמציה.
משה גפני: חייב שתהיה כל האינפורמציה, מה קרה בחצי השנה האחרונה, כמה מונו, כמה גברים, כמה נשים, כמה ערבים, כמה דרוזים.
משה גפני: היות שיש פה חוק שהתקבל במליאת הכנסת, אמנם לא השלים את כל תהליך החקיקה ונמצא בדיון בוועדת החוקה, אני מבקש לדעת גם לגבי חרדים, כמה חרדים מונו בחצי השנה הזאת וכמה חרדים יש בכלל בדירקטוריונים.
משה גפני: זה יועיל לנו מאוד לא רק בוועדת הכנסת, גם בוועדת החוקה, שם מתקיים הדיון ואין נתונים על העניין הזה.
זאב אורן: הוועדה זימנה את רשות החברות שלשום אחר-הצהריים.
זאב אורן: לא התבקשנו לגבי אינפורמציה ספציפית.
זאב אורן: אני אתייחס לרשימת השאלות.
זאב אורן: בעניין חרדים, אני לא יודע לפי השאלון אם הוא חרדי או לא.
זאב אורן: לגבי ערבים, אם אנחנו רואים ששמו הוא ערבי אנחנו יודעים שהוא ערבי.
זאב אורן: לאחרונה, לאחר חקיקת החוק, נוספה שאלה "האם אתה ערבי, דרוזי או צ'רקסי", אבל לגבי חרדי אין לנו כל אמצעי לדעת.
משה גפני: אני מבקש שתכתוב שעל חרדים אתה לא יודע לתת תשובה, כי היו כאלה שטענו שיש הרבה חרדים בדירקטוריונים.
סאלח טריף: אנחנו גם מבקשים לדעת מי האדם שמווסת את החלוקה של המינויים, מי הבודק.
סאלח טריף: האם זה השופט רביבי, האם זה רשות החברות הממשלתיות, האם יש מישהו שבודק אם החוק בוצע או לא.
זאב אורן: זו הוועדה עצמה שעושה את זה.
זאב אורן: אני נציג של הוועדה.
סאלח טריף: למה אתם פוסלים אלוף משנה דרוזי, שבעבר התפקד למפלגה?
סאלח טריף: הוא היה 30 בשנה, ואז פקדו אותו למפלגה אפילו בלי ידיעתו ופסלו אותו.
זאב אורן: אני לא יודע למי אתה מתכוון, אבל דובר פה על מינויים פוליטיים.
זאב אורן: אין איסור על מינויים פוליטיים, אלא מי שיש לו זיקה פוליטית צריך שיהיו לו כישורים מיוחדים, והוועדה קובעת אם יש לו כישורים מיוחדים.
סאלח טריף: אם הוא חבר מפלגה, יש לו זיקה פוליטית?
זאב אורן: אני לא יכול להתייחס לזה, אני לא יודע מה היה עוד.
סאלח טריף: הוא לא היה עוד כלום, הוא היה חבר מפלגה.
זאב אורן: אני לא יודע.
זאב אורן: תאמר לי את שמו של האיש, ואני אביא את הפרוטוקול של הוועדה.
סאלח טריף: אני בדקתי את זה, ואני לא רוצה להפוך את הדיון כאן לעניין אישי.
סאלח טריף: אני מבקש במישור העקרוני לדעת, האם חבר מפלגה שמשלם דמי חבר, ולא חבר במוסד של המפלגה, האם הוא מוגדר תחת הכותרת של זיקה מפלגתית.
זאב אורן: על-פי החוק, מי שחבר מפלגה גרידא זה לא נחשב זיקה לצורך החוק הזה.
זאב אורן: אבל ייתכן שהיו שם מרכיבים נוספים.
סאלח טריף: האם נוכל לקבל את הנתונים ליום שני הבא?
זאב אורן: אני חושב שכן.
סאלח טריף: מיזוג הצעות חוק
סאלח טריף: יושב-ראש ועדת החוקה הגיש בקשה למזג: 1.
סאלח טריף: הצעת חוק שירות המדינה (מינויים) (תיקון מס' 11) (ייצוג הולם), התש"ס 2000, אשר אושרה בקריאה ראשונה ביום 24.7.2000; 2.
סאלח טריף: הצעת חוק שירות המדינה (מינויים) (תיקון – ייצוג הולם לאוכלוסייה הערבית), התשנ"ט-1999, של חה"כ עזמי בשארה, אשר אושרה בדיון מוקדם ביום 10.11.99; 3.
סאלח טריף: הצעת חוק שירות המדינה (מינויים) (תיקון – ייצוג הולם לאוכלוסייה הדרוזית), התש"ס-2000, של חבר הכנסת טריף, אשר אושרה בדיון מוקדם ב-7.6.2000.
סאלח טריף: בהתאם להוראות סעיף 122(1) (ב).
סאלח טריף: האם יש מישהו שמתנגד?
סאלח טריף: אנחנו מאשרים את מיזוג הצעות החוק.
סאלח טריף: ערעורים על החלטת יו"ר הכנסת והסגנים שלא לאשר דחיפות הצעות לסדר היום
סאלח טריף: אנחנו חוזרים לדיון בערעורים על החלטת יו"ר הכנסת והסגנים שלא לאשר דחיפות הצעות לסדר היום.
סאלח טריף: לפנינו ערעור של חבר הכנסת אחמד טיבי בנושא: "ועדת חקירה ממלכתית".
סאלח טריף: חבר הכנסת טיבי לא יכול היה להגיע בתחילת הדיון, והוא התנצל וביקש שנדון בערעורו.
אחמד טיבי: אני מתנצל על כך שאיחרתי ב-7 דקות לישיבה, בגלל עניין אישי.
אחמד טיבי: הגשתי ערעור על אי קבלת הצעה דחופה בקשר להקמת ועדת חקירה, ועל כן אני מבקש לאשר את הערעור שלי.
סאלח טריף: בגלל הלוויה של לאה רבין, נקבע סדר-יום קצר למחר.
סאלח טריף: לכן יושב-ראש הכנסת קבע ישיבה לאחר הלוויה, לדיון בערעורים.
סאלח טריף: היה ערעור של זבולון אורלב, שהתקבל.
סאלח טריף: זבולון אורלב משך את הערעור וביטלו את הישיבה.
מוחמד ברכה: אנחנו לא נתנגד שהנושא יידון בשבוע הבא.
סאלח טריף: בוקר טוב, אני מבקש לפתוח את ישיבת הוועדה בנושא:
סאלח טריף: בקשה להקדמת הדיון בהצעת חוק יסוד: משק המדינה, תיקון – אי קבלת חוק התקציב, הצעת קבוצת חברי כנסת, לפני קריאה טרומית.
סאלח טריף: אני רוצה להבהיר לכולם, תוך חמש דקות תתקיים הצבעה.
סאלח טריף: הדיון בעניין הזה נערך אתמול, חברי הכנסת וגם הממשלה, באמצעותו של עורך דין יהושע שופמן, הציגו את העמדה המתנגדת לבקשה להקדמת הדיון לשחרר מחובת הנחה.
סאלח טריף: קבענו את המשך הדיון וההצבעה היום מכיוון שהחובה התקנונית, לאפשר לחבר כנסת בתוך יומיים לקבל החלטה של ועדת הכנסת על פי התקנון.
סאלח טריף: אני אומר את הדברים מכיוון שהועלו טענות על ידי שר האוצר, אברהם שוחט, ועל ידי חבר הכנסת אופיר פינס, יושב ראש סיעת ישראל אחת, שהיום אין הצבעות ולכן הסיעות השונות גם אינן מוכנות לבוא להצבעה הזו.
סאלח טריף: ביררתי זאת עם היועץ המשפטי, שאמר לי, שאם אני עושה מעשה ולא מאפשר הצבעה, אני למעשה דורס ברגל גסה את זכותו של חבר כנסת.
ישראל כץ: בוועדת הכספים מתקיימות הצבעות כל הבוקר.
סאלח טריף: אני אומר, אני לא מוכן באופן מנהלי למנוע אפשרות של קבלת החלטה, אינני יודע מה קורה בוועדות אחרות, אני ממונה על הוועדה הזו ואני משיב לטענות.
עמיר פרץ: אדוני היושב ראש, אין לי עניין להיכנס לפולמוס גדול מדי באשר לעמדתו של נציג היועץ המשפטי לממשלה מאחר ויכולה להיות רק אפשרות אחת.
עמיר פרץ: לא יכולה הממשלה וגם לא היועץ המשפטי לממשלה, לטעון, שלא ניתן בידה הזמן כדי לבחון את עמדתה ולכן עמדתה היא, מכיוון שלא בחנה הצעה לחידוש העניין, עמדה האולטימטיבית היא, שהיא נגד, ויש בזה היגיון כי הרי לא יעלה על הדעת שזה יהיה מהלך שלה.
עמיר פרץ: אלא מה, ברגע שיש תקנון שהוא כל כך ברור, חד משמעי, שקובע, שרק חבר כנסת שהניח ביום שני עד השעה שתים עשרה את הצעתו, ומייד, ולא יאוחר מפרק הזמן המסוים הודיעה ועדת הכנסת על רצונו לבטל את חובת ההנחה, הרי בתקנון שקבעה הכנסת אין ספק שאין אפשרות כלשהי מבחינה טכנית אפילו להעביר חומר לידי הגורמים.
עמיר פרץ: לדעתי, אילו הייתה ניתנת הזדמנות לממשלה וליועץ המשפטי לממשלה, להביע עניינית דעתם על ההצעה, אין לי ספק שהיו תומכים בה.
עמיר פרץ: מה נאמר כאן בסך הכל?
עמיר פרץ: נאמר, שברגע שישנו מצב שבו חוק התקציב אינו עובר ומדינת ישראל נכנסת לחלוקת התקציב 1:12, כל הנספחים שקרא אותם שר האוצר בערב ההצבעה - - -
משה גפני: למשל 200 מיליון שקל לבריאות.
עמיר פרץ: זה כולל 200 מיליון שקל לבריאות, זה כולל תוספת תקציב לחינוך, תוספת תקציב לקליטה, לרווחה, לחקלאות, ולכן זו הצעת חוק שכולם צריכים להתאחד סביבה.
סאלח טריף: רבותיי, אני מעמיד להצבעה את בקשתם של חברי הכנסת עמיר פרץ, משה גפני, שאול יהלום, ישראל כץ ויאיר פרץ, להקדמת הדיון בנושא הצעת חוק יסוד: משק המדינה (תיקון – אי קבלת חוק התקציב), מי בעד ירים את ידו.
סאלח טריף: בעד ההצעה – 11 נגד – אין נמנעים – אין הבקשה נתקבלה.
סאלח טריף: הבקשה להקדמת הדיון בהצעת חוק יסוד: משק המדינה (תיקון – אי קבלת חוק התקציב), אושרה.
סאלח טריף: הצעת חוק התאמת שעות עבודה ומנוחה לצורכי המשק והחברה, התש"ס-2000 של ח"כ לנגנטל
סאלח טריף: אנחנו עוברים לדיון בנושא קביעת ועדה לדיון בהצעות חוק:
סאלח טריף: הצעת חוק התאמת שעות עבודה ומנוחה לצורכי המשק והחברה, של חבר הכנסת נחום לנגנטל.
סאלח טריף: נשמעו הצעות להעביר את הדיון בהצעת החוק הנ"ל לוועדת הכלכלה ולוועדת העבודה והרווחה.
אברהם פורז: אדוני היושב ראש, אני מציע להעביר את הצעת החוק הנ"ל לוועדת הכלכלה של הכנסת.
אברהם פורז: מדובר בתיקון שעות עבודה ומנוחה, יש לזה השפעות מרחיקות לכת על המשק, הסתדרות התעשיינים אמרה שזה יגרום לאובדן תפוקה גדול מאוד, הבעיה היא בעיה כלכלית מאוד רצינית ולכן המקום לדון בהשלכות הכלכליות היא ועדת הכלכלה.
אמנון כהן: אני מציע לוועדת העבודה והרווחה.
אברהם פורז: זה לא עניין של רווחה, כל אחד לא היה רוצה לעבוד בכלל, אני מציע שהעניין יידון בוועדת הכלכלה.
צבי ענבר: כמובן שנושא עבודה הוא נושא שקשור מאוד לכלכלה, אבל כל הנושא שקשורים ברווחת העובד, קשורים לוועדת העבודה והרווחה, בכלל, חוק שעות עבודה ומנוחה הוא בסמכותה של ועדת העבודה והרווחה, החלק הסוציאלי שבו, לכן לדעתי, חוק שמלווה שעות עבודה של עובדים, מקומו בראש ובראשונה בוועדה היותר דומיננטית והיא ועדת העבודה והרווחה.
אברהם פורז: בתור פשרה אני מוכן שזה יידון בוועדה משותפת.
סאלח טריף: חדל ויכוח, נקיים הצבעה.
סאלח טריף: רבותיי, מי בעד להעביר לוועדת העבודה והרווחה את הצעת חוק שעות עבודה ומנוחה לצורכי המשק והחברה, ירים את ידו.
סאלח טריף: בעד – רוב נגד – 3 נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק שעות עבודה ומנוחה לצורכי המשק והחברה לוועדת העבודה והרווחה, נתקבלה.
סאלח טריף: הצעת חוק שעות עבודה ומנוחה לצורכי המשק והחברה תעבור לוועדת העבודה והרווחה.
סאלח טריף: נרשם, חבר הכנסת פורז מבקש רוויזיה.
סאלח טריף: אנחנו עוברים לדון בבקשה להעברה הצעת חוק מוועדה לוועדה, הצעת חוק שעות עבודה ומנוחה של חבר הכנסת משה גפני, ההצעה הועברה לוועדת הכלכלה וחבר הכנסת דוד טל מערער על כך ומבקש להעביר זאת לוועדת העבודה והרווחה.
סאלח טריף: חבר הכנסת טל, אתה יכול לומר לנו מה נימוקיך?
אברהם פורז: לפני כן, אדוני היושב ראש, אומנם חוק שעות עבודה ומנוחה הוא חוק בסמכותה של ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, אלא שכאן מדובר על אגודה שיתופית ועל דין מיוחד לאגודה שיתופית, ואגודות שיתופיות הן בסמכותה של ועדת הכלכלה של הכנסת.
אברהם פורז: לכן, אפשר לדון בזה בוועדה העבודה והרווחה, אבל בגלל האגודה השיתופית ודין מיוחד לאגודה השיתופית ובגלל ההשלכות הכלכליות, מדובר בעצם בניסיון לסגור את כל הקניונים שנמצאים בקיבוצים, זאת האמת, זו המשמעות, אני מבקש להעביר את ההצעה לוועדת הכלכלה על מנת שנדון בהשלכות הכלכליות מרחיקות הלכת.
סאלח טריף: היות ואני צמוד לעצתו של היועץ המשפטי, אני מבקש לשמוע את חוות דעתו.
צבי ענבר: אמרתי בפעם הקודמת, להעביר לוועדת העבודה והרווחה.
סאלח טריף: מי בעד להעביר את הצעת חוק שעות עבודה ומנוחה מוועדת הכלכלה לוועדת העבודה והרווחה, ירים את ידו.
סאלח טריף: בעד – 9 נגד – 3 נמנעים – אין ההצעה התקבלה.
סאלח טריף: ועדת הכנסת תמליץ בפני הכנסת לשנות החלטתה ולהעביר את הצעת חוק שעות עבודה ומנוחה מוועדת הכלכלה לוועדת העבודה והרווחה.
סאלח טריף: רבותיי, חבר הכנסת משה רז משך את בקשתו לפטור מחובת הנחה ולכן לא נדון בבקשתו להקדמת הדיון בהצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 41) (סיוע למשפחות ברוכות ילדים) (תיקון – ביטול החוק), התשס"א-2000.
סאלח טריף: אנחנו עוברים לדון בסעיף הבא שעל סדר היום: בקשת סיעות להצטרפות להצעת אי אמון בראש הממשלה בטרם התקיימה ההצבעה במליאה.
משה גפני: השאלה שחבר הכנסת נחום לנגנטל ואנוכי העלינו היא שאלה עקרונית לאחר ששוחחנו גם עם היועץ המשפטי של הכנסת, מסתבר שאין הוראה ברורה בעניין הזה בתקנון.
משה גפני: ומעשה שהיה כך היה שהוא בעצם משליך על כל העיקרון הזה.
משה גפני: כאשר הביאה הממשלה את הצעת החוק לרפורמה במס, הודיעה סיעת ש"ס בסיום הדיון, שהיא רואה בהצבעה על החוק הזה כאי אמון בראש הממשלה.
משה גפני: בתקנון מופיע, שזכותה של סיעה להפוך בסיום את הדיון את החוק להצעת אי אמון.
משה גפני: משום מה, ביום שני שזה היה אמור להידון במליאת הכנסת וזה לא נדון בהסכמה בין הממשלה לבין הסיעה שהגישה את ההצעה.
יאיר פרץ: לא, אני הוצאתי מכתב למזכיר הכנסת וכתבתי לו, שמאחר וראש הממשלה נמצא בחו"ל, אנחנו מבקשים לדחות זאת לשבוע הבא.
משה גפני: טוב, אני לקטע הזה לא מודע, על כל פנים, אחרי שסיעת המפד"ל וסיעת יהדות התורה, עיינו בהצעת האי אמון של סיעת ש"ס, נוכחנו לדעת שהיא צודקת.
משה גפני: כלומר, בסיום הדיון לא שמנו לב שהיא צודקת ולאחר שעיינו בעניין נוכחנו לדעת שהיא צודקת.
משה גפני: על פי התקנון אנחנו לא יכולים להצטרף, אבל מכיוון שהייתה דחייה - - -
סאלח טריף: הבעיה שלכם היא לא הדחייה, הבעיה שאתם רוצים להצטרף להצעה.
שאול יהלום: לא היינו מבקשים זאת אם לא הייתה דחייה.
משה גפני: בדיוק, אם לא הייתה דחייה, לא הייתה לנו אפשרות להצטרף מכיוון שלא הודענו בסיום הדיון, אבל מכיוון שהייתה דחייה והדיון יתקיים רק בשבוע הבא - - -
סאלח טריף: על פי איזה סעיף בחוק אתה מסתמך?
שאול יהלום: סעיף 36.
משה גפני: השאלה הזו עקרונית לגבי כל מקרה אחר.
שאול יהלום: על פי סעיף 36 בתקנון, רשאית סיעה להגיש אי אמון בסיום הדיון – ונדמה לי שיש סעיף למטה שמציין: ולפני ההצבעה.
שאול יהלום: זאת אומרת, מה שקרה, שהתקנון קבע למעשה שני גבולות, גבול עליון וגבול תחתון, מייד בסיום הדיון ולפני ההצבעה.
שאול יהלום: לכאורה, הצבעת אי האמון הייתה צריכה להתקיים באותו רגע, אלא בגלל סעיף אחר בתקנון, שהצבעת אי האמון נדחית ומתקיימת בהתחלת שבוע הבא, לכן ברור שאם זה מתקיים, אי אפשר להצטרף, אבל ברגע שההצבעה נדחתה בשבוע, בשבועיים או יותר, הרי שראוי להגיש ולהצביע אי אמון.
שאול יהלום: אנחנו יכולים להסתמך על אותו סעיף בתקנון בוועדת הפירושים, שקבעה, שלפני ההצבעה צריך להגיש, אנחנו עדיין לפני ההצבעה, הדחייה של השבוע שינתה את המהות.
שאול יהלום: מבחינה מהותית, אם סיעת ש"ס נשארת עם האי אמון, מילא.
שאול יהלום: אבל אם מתארך הזמן וזה זמן למשא ומתן והסיעה מורידה את האי אמון, הרי אם הייתי יודע, הייתי מגיש באותו רגע אי אמון, לכן צריך לאפשר לנו להגיש אי אמון אם נדחה העניין.
משה גפני: זאת אומרת, שלא חשדת בהתחלה שמנהלים משא ומתן.
שאול יהלום: חס וחלילה.
סאלח טריף: אדוני היועץ המשפטי, נראה לי קצת עקום, שסיעה שמגישה אי אמון בראש הממשלה יכולה להתנהג כראות עינה, למשוך וכן הלאה, באה סיעה אחרת אחרי זמן מה ורוצה להצטרף, יש לזה סימוכין בתקנון?
סאלח טריף: נדרשת שאלה חשובה ועקרונית, האם נוכל לאפשר משחק כאן בכנסת בסוגייה הזאת?
סאלח טריף: זה יוצר תקדים, יש סיעות רבות בבית, כל יום מישהו אחר יראה בעניין הזה אמון או אי אמון וחיי הפרלמנט הופכים קשים.
שאול יהלום: גם כך הם קשים.
סאלח טריף: אני אומר, כאשר התקנון מאפשר לנו זאת על ידי הוראה, מילא, אבל כאשר הוא לא אומר, אנחנו מכניסים עז.
משה גפני: העניין הוא, שכל הזמן מאשימים אותנו שאנחנו מעבירים יותר מדי חוקים וכאן אנחנו לא נותנים לממשלה להעביר חוק אחד.
סאלח טריף: אני רוצה לשמוע את דעתו של היועץ המשפטי בעניין הזה, זה לא עניין קואליציה אופוזיציה, מדובר בעניין עקרוני.
ראובן ריבלין: צריך לשאול באותה הזדמנות, האם אפשר לעשות שימוש לרעה באי אמון?
סאלח טריף: אדוני הנכבד, זו פרשנות.
עמיר פרץ: זה לא עניין של פרשנות, אדוני היושב ראש, תאורטית יכולה סיעה לבקש להכיר בהצבעת אי אמון ואם תתקבל הטענה של חבר הכנסת גפני ושאול יהלום, אז 5 סיעות אופוזיציה, בכל הצעה שתוגש, כל סיעה יכולה - - -
סאלח טריף: מאותו נימוק.
עמיר פרץ: אתה טוען, שברגע שסיעה משכה את בקשתה להכיר באי אמון כאילו ואנחנו עומדים שוב בפני הצבעה וכביכול נפתחה אפשרות מחדש לסיעה אחרת להכיר בזה כאי אמון - - -
שאול יהלום: אחת למיליון יש דחייה.
עמיר פרץ: מה אתה אומר, הצבעת אי אמון יש אחת למיליון?
עמיר פרץ: יש כל שבועיים.
שאול יהלום: לא שמעת אותי, אחת למיליון קורה שדוחים את ההצבעה.
צבי ענבר: ראשית, הערה מקדימה.
צבי ענבר: על פי סעיף 36 ג' לתקנון, ההצבעה הייתה אמורה להתקיים ביום שני.
צבי ענבר: על מנת לדחות את ההצבעה בשבוע ימים, היה צורך להביא את העניין בפני ועדת הכנסת ורק לוועדת הכנסת הייתה סמכות לדחות בשבוע ימים.
צבי ענבר: אני יודע שבכנסת נוהגים לקבל כל מיני החלטות הסכמה, אלא מה, ההחלטות בהסכמה לא תמיד תואמות את תקנון הכנסת.
צבי ענבר: ואז כאשר מתעוררת בעיה, זו באמת בעיה.
ראובן ריבלין: האם זה לא דיס-פוזיטיבי במובן זה, שהסכמה יכולה לתקן?
ראובן ריבלין: כלומר, כאשר אומרים, שההצבעה תהיה ביום שני, זה דבר שאי אפשר להתפשר עליו, או הסכמה בשתיקה, כי סעיף 147 אומר שזה אפשרי.