GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
צבי ענבר: (ג) נתפנה מקומו של היועץ המשפטי לכנסת וכל עוד היועץ המשפטי החדש לא החל לכהן, או נעדר היועץ המשפטי לכנסת מהארץ, הושעה או נבצר ממנו זמנית למלא את תפקידו, ימלא המשנה לו את התפקידים המוטלים על היועץ המשפטי לכנסת, וישתמש בסמכויות הנתונות לו לפי כל דין".
מאיר שטרית: אני חושב שצריך להיות: "מינוי המשנה ייעשה על ידי יושב ראש הכנסת".
מאיר שטרית: היועץ המשפטי יכול להציע מה שהוא רוצה, והיושב-ראש יבחר.
אלי בן-מנחם: זה צריך להיות בהתייעצות עם היועץ המשפטי לכנסת.
צבי ענבר: יש גוף היררכי קרוב, והוא הצבא.
צבי ענבר: הרמטכ"ל, באישור שר הביטחון, יכול למנות אלוף פיקוד, יכול למנות מפקד אוגדה ומפקד חטיבה.
צבי ענבר: רמטכ"ל בצבא לא יכול למנות פרקליט צבאי או סניגור צבאי או תובע, אלא אם כן הפרקליט הצבאי הראשי המליץ למנות אותו.
מאיר שטרית: אני מסכים, בהתייעצות אתו.
צבי ענבר: כאן לא כתוב אפילו שזה יהיה בהסכמת היועץ המשפטי.
מאיר שטרית: כתוב שהיועץ המשפטי ימנה את המשנה, באישורו של יושב-ראש הכנסת.
צבי ענבר: אם היושב-ראש לא מאשר, היועץ המשפטי צריך להביא לו שם אחר שהוא כן יאשר.
אלי בן-מנחם: אולי זה צריך להיות בתיאום.
צבי ענבר: גם בתיאום לא.
צבי ענבר: האם אתה רוצה לומר, שיכול להיווצר מצב שאין ליועץ המשפטי בכנסת אדם שהיועץ המשפטי יכול לעבוד אתו בצמוד, כמשנה?
סאלח טריף: למה המשנה צריך להיות מתוך הכנסת, אם מפכ"ל יכול לבוא מהמוסד?
אלי בן-מנחם: במוסד כולם מסודרים, בצבא כולם מסודרים, אנחנו רוצים גם "עמך".
צבי ענבר: ההצעה היא מבין עובדי הלשכה המשפטית לכנסת.
אברהם בורג: מרגע שהאדם נהיה משנה ליועץ המשפטי, הוא נהיה חבר לשכה.
אברהם בורג: לא יכול להיות מצב שהוא יהיה מחוץ למערכת, כי ברגע שהוא בא להיות משנה ליועץ ויש לו עוד סמכויות של עיסוק, אז הוא אחד מיועצי הלשכה המשפטית.
סאלח טריף: השאלה היא אם אפשר להביא משנה מחוץ לכנסת.
אופיר פינס-פז: בחוק כתוב, שרק עובד כנסת יכול להיות משנה ליועץ המשפטי.
אופיר פינס-פז: ואם אף אחד לא מתאים?
יהושע שופמן: הרעיון כאן היה, שכיוון שלא עושים את כל הפרוצדורה של ועדה חיצונית, צריך מנגנון סינון מקצועי.
יהושע שופמן: עובדי הלשכה המשפטית מתקבלים במכרז, על בסיס מקצועי.
יהושע שופמן: אם אין מועמד מתוך הלשכה, מפרסמים מכרז לעורך-דין במחלקה המשפטית ואז מקבלים אותו ללשכה המשפטית וממנים אותו.
סאלח טריף: זאת אומרת, אם היו צריכים למנות מפכ"ל למשטרה, הוא היה צריך להיות קודם כל קצין משטרה ורק אחר-כך להיות מפכ"ל.
ראובן ריבלין: אנחנו מגיעים לאבסורדים.
ראובן ריבלין: אם בלשכה המשפטית של הכנסת אין אדם אחד שיכול להיות ראוי למשנה ליועץ המשפטי לכנסת, אז אוי ואבוי לכל המחלקה המשפטית.
סאלח טריף: אוי ואבוי למשטרה, אם מתוך קציניה הבכירים לא יכול היה להיות מועמד ראוי.
סאלח טריף: אוי ואבוי לשב"כ, שמתוך שורותיו אין מועמד להיות ראש.
ראובן ריבלין: אני לא מדבר על היועץ המשפטי לכנסת, כי זאת משרה מורכבת.
ראובן ריבלין: אני מדבר על משנה שיבוא מתוך מצבת כוח האדם שקיימת בלשכה המשפטית.
ראובן ריבלין: לפי דעתי, במחלקה המשפטית של צבי היום כל אחד שמכהן בכנסת חמש שנים ומעלה יכול להיות משנה.
צבי ענבר: סעיף 2 - תיקון פקודת סדרי השלטון והמשפט – בפקודת סדרי השלטון והמשפט ישנו סעיף 10א, שזה סעיף שעוסק בנוהל איך מתקנים טעויות בחוק שהתקבל.
צבי ענבר: היום על-פי הנוהל, באים לשר המשפטים, הוא פונה לוועדה הנוגעת בדבר, הוועדה הנוגעת בדבר מקבלת החלטה שצריך לתקן את הטעות, ומציגים את תיקון הטעות בפני הכנסת.
צבי ענבר: פה, מכיוון שהליכי החקיקה הם הליכים של הכנסת, אז אם נפלה טעות בנוסח שאושר להלכה, עדיף שההסדר הזה ייעשה בתוך הכנסת עצמה.
יהושע שופמן: אין לנו בעיה, שר המשפטים לא יתגעגע לסמכות הזאת.
יהושע שופמן: אבל החלת את זה גם על תיקון הטעויות הטכניות שלא נעשו בכנסת, אלא טעות דפוס במדפיס הממשלתי.
יהושע שופמן: בזה הכנסת לא מעורבת עד היום.
אברהם בורג: בקונספציה שלי, הכנסת היא המחוקק גם של חוקי הממשלה, גם בצד הטכני.
יהושע שופמן: אין לנו בעיה עם הדבר הזה.
יהושע שופמן: צבי הציג את זה כשמדובר בפניית שר המשפטים לוועדה.
יהושע שופמן: אבל יש תיקוני טעות דפוס, שנפלו במדפיס, ואז זה לא עובר דרך הכנסת.
יהושע שופמן: אתם רוצים היום שטעויות דפוס יעברו דרך הכנסת.
אריה האן: מי מתקן טעויות במדפיס?
יהושע שופמן: שר המשפטים בהוראה.
צבי ענבר: אם כך, בסעיף 10ב, שמדבר על "נפלה טעות דפוס בנוסח כפי שפורסם לעומת הנוסח שהתקבל בכנסת, יורה שר המשפטים על תיקונו", ההצעה הזאת מקובלת עלי.
צבי ענבר: כלומר, אם הכנסת קיבלה את הנוסח ורק בדפוס טעו, אז שר המשפטים יתקן.
ראובן ריבלין: כדאי שכל החוקים יודפסו כאן בכנסת.
אליעזר זנדברג: חבר הכנסת ריבלין העלה את הנקודה של ההדפסה, גם של הנוסח הכחול וגם של ספר החוקים.
אברהם בורג: אני אגיע לזה מיד, זה לא מופיע עדיין בחוק הזה.
ראובן ריבלין: אומר לי המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, שבהתאם לסיכום עם הכנסת זה כבר הועבר אלינו, ורק רשלנות שלנו גרמה לכך שזה יעבוד.
יהושע שופמן: היה סיכום בכנסת, שהצעות חוק של חברי כנסת יודפסו באחריות הכנסת.
יהושע שופמן: לממשלה אין בעיה עם העניין הזה.
יהושע שופמן: סוכם שזה יהיה מראש השנה תשס"א.
אריה האן: הרבה פעמים הדפסנו את הנוסח הכחול כשלא יכלו להדפיס במדפיס.
אריה האן: אין לנו בעיה עם זה.
אריה האן: צריך בלשכה המשפטית לעשות את הסדר איך עובדים מול רשומות, עם המספרים הרצים.
אריה האן: אנחנו מבחינת הארגון שלנו מוכנים להתחיל היום, אין לנו בעיה.
אריה האן: רק תגמרו את העניינים הטכניים.
צבי ענבר: יש פה הצעה לתיקון סעיף 16, דהיינו הצעת נוסח חדש שיש ועדה מייעצת לגבי נוסח חדש, והכוונה היא פה להוסיף את היועץ המשפטי לכנסת או בא כוחו.
אופיר פינס-פז: היום ועדת הכנסת קובעת את הנוסח.
צבי ענבר: הצעה של נוסח חדש מובאת לפני ועדה מייעצת, שהיא של חמישה חברים: שופט, היועץ המשפטי לממשלה או בא כוחו, עורך-דין, משפטן שהמליצה עליו פקולטה למשפטים ואדם שהמליץ עליו השר הממונה על ביצוע החוק.
צבי ענבר: אם זה נוסח חדש של פקודת הבריאות, אז שר הבריאות ממליץ.
צבי ענבר: ההצעה היא להוסיף לוועדה הזאת יועץ משפטי מהלשכה המשפטית של הכנסת.
צבי ענבר: זה מה שנאמר בפסקה 3.
צבי ענבר: בנוסף על כך, יש הצעה להכניס הוראה לעניין תיקון טעות גם בחוק יסודות התקציב.
צבי ענבר: ההצעה היא לתקן את חוק יסודות התקציב באופן מקביל להצעה כאן בעניין של תיקון טעות.
מאיר שטרית: למה צריך התייחסות מיוחדת לחוק יסודות התקציב?
צבי ענבר: מפני שחוק יסודות התקציב מתייחס אך ורק לתיקון טעות חוק התקציב, שהוא שונה מתיקון טעות רגיל.
ארבל אסטרחן: סעיף 49(א) לחוק יסודות התקציב מדבר על תיקון טעות בנוסח של חוק התקציב.
צבי ענבר: "ובלבד שהצעת שר המשפטים, לפני סעיף קטן (ב) לחוק האמור, תהיה נחוצה לעניין זה רק לגבי תיקון טעות שנפלה כבר בהצעת החוק".
צבי ענבר: זאת אומרת, הנוסח הוא קצת שונה לגבי תיקון טעות.
צבי ענבר: אנחנו נבדוק את הנקודה הזאת.
צבי ענבר: סעיף 3 – הוראת מעבר: "מי שכיהן כיועץ משפטי לכנסת ערב תחילתו של חוק זה, יראוהו כאילו נתמנה כיועץ משפטי לכנסת לפי חוק זה, לתקופת כהונה המסתיימת ביום 28 בפברואר 2001".
סאלח טריף: אני מציע שנושא השכר ייקבע על-ידי היושב-ראש, באישור ועדת הכספים.
סאלח טריף: אני מבקש לעבור על הנקודות השנויות במחלוקת ונצביע.
ארבל אסטרחן: יש הנושא שהעלה חבר הכנסת פינס, לגבי סעיף 11(4)(א).
ארבל אסטרחן: הוא הציע למחוק אותו.
סאלח טריף: ערערת על כך שהיועץ המשפטי יכול ליזום הצעות חוק.
אופיר פינס-פז: הוא יכול תמיד לעשות כל דבר, אבל אני חושב שזה לא צריך להופיע בחוק.
יהושע שופמן: חבר הכנסת פינס אומר, שהיועץ המשפטי לא יוזם חקיקה.
יהושע שופמן: אפשר לסייע לחברי הכנסת בניסוח על תיקוני חקיקה, ואז זה נותן לו את כל האופציות.
שלמה שוהם: הדברים היו מעולם.
שלמה שוהם: הוא לא מחוקק, הוא רק מציע הצעת חוק.
ראובן ריבלין: יש כמה גופים שמגישים הצעות חוק.
ראובן ריבלין: הצעת חוק אחת יכולה להיות הצעת חוק ממשלתית.
ראובן ריבלין: הצעת חוק אחרת יכולה להיות הצעת חוק פרטית, שצריכה לעבור קריאה טרומית ואז היא באה לוועדה, ואם היא מאושרת על-ידי הוועדה היא הופכת להיות לנכס הוועדה.
ראובן ריבלין: יש הצעות חוק מטעם הוועדה, ואומר חבר הכנסת פינס שהוא לא רוצה את היועץ המשפטי כגוף שמטעמו אפשר להגיש הצעת חוק.
מאיר שטרית: הוא אומר יותר מזה, שהיועץ המשפטי יכול לעשות כך גם אם זה לא כתוב בחוק.
סאלח טריף: אני מבקש לקבל את הניסוח שהציע יהושע, שאמר שהוא יכול להסתפק בקטע של תיקוני חקיקה.
יהושע שופמן: זה כבר נאמר בסעיף (2).
מאיר שטרית: הצעתי שנסיים את סעיף11(4) במלים: "הנוגעות בדבר הצעות לתיקוני חקיקה", בלי לפרט.
סאלח טריף: מי בעד הצעתו של חבר הכנסת שטרית?
אופיר פינס-פז: אני מבקש לשמור לי את ההסתייגות לסעיף (4).
אופיר פינס-פז: אני רוצה למחוק אותו בכלל.
משה גפני: חבר הכנסת אופיר פינס הציע, והצטרף אליו חבר הכנס רובי ריבלין, שלא צריך לתת ליועץ המשפטי לכנסת מעמד של מחוקק.
משה גפני: קיבלו עכשיו את הקטע הראשון, כאשר הקטעים האחרים, סעיף (א) וסעיף (ב) וסעיף (ג) מצמצמים את הסעיף הראשי.
משה גפני: אם הורדנו את הסעיפים המצמצמים, השארנו את הסעיף הרחב ביותר.
אופיר פינס-פז: אני מציע להוריד את סעיף (4) לגמרי.
סאלח טריף: אני מציע להביא למליאה שתי הצעות.
מאיר שטרית: כדאי לעשות הצבעה אם להוריד את סעיף (4) ולמנוע מצב שמביאים למליאה שתי הצעות.
עמיר פרץ: אני מציע שייבדק הניסוח, שהיועץ המשפטי רשאי להגיש הצעה לוועדת הכנסת בלבד, ואם ועדת הכנסת החליטה, היא הופכת הצעת חוק לשם ועדה.
משה גפני: סעיף (2) הוא סעיף שכולל הכל.
סאלח טריף: מי בעד להוריד את סעיף (4), כהצעת חבר הכנסת פינס?
סאלח טריף: ה צ ב ע ה בעד – 6 נגד – 3 נמנע – 1
סאלח טריף: הצעתו של חבר הכנסת פינס התקבלה.
ראובן ריבלין: צבי, אם סעיף (4) גורע איזושהי סמכות שבלעדי ניסוח בתוך גוף החוק לגבי סמכות והפעלתה הוא לא יהיה קיים, אנא הער את תשומת לבנו.
ראובן ריבלין: לפי דעתי סעיף (4) לא מעלה ולא מוריד.
סאלח טריף: מה החלופות בסעיף 11(ג)?
יהושע שופמן: אם הבנתי, הצעת יושב-ראש הכנסת היתה, שהסיפא תהיה: "רשאי הוא להתייצב באותו הליך ולהשמיע את דברו, בהתאם לסדרי הדין המקובלים באותו עניין".
סאלח טריף: זאת התוספת שדובר עליה.
סאלח טריף: סעיף 13, כינון ועדה ציבורית.
ארבל אסטרחן: השאלה היא כמה חברים יהיו בה, האם יהיה בה גם נציג של נציבות שירות המדינה ומה מספר המועמדים שהיא תמליץ עליהם, האם 2 או האם לא יפחת מ-2 ולא יעלה על 4.
מאיר שטרית: אני הצעתי שהוועדה תהיה מורכבת רק מחברי כנסת, בהרכב של חמישה חברים שכוללת את יושבי-ראש ועדות החוקה, הכנסת וביקורת המדינה וכן ראש הקואליציה וראש האופוזיציה.
סאלח טריף: אני חושב שהוועדה הציבורית באה לתת מעמד מיוחד ליועץ המשפטי לממשלה, ואני מציע לעצמנו להשאיר את זה, ולו למראית עין.
מגי בר-אשר: אני חושבת שלעניין הוספת נציב שירות המדינה לוועדה כדאי לשמוע מה דעתה של הנציבות ואם היא רואה בכלל שזה נכון.
סאלח טריף: זה יבוא להצבעה, כי אני חושב שנציב שירות המדינה מערער את האיזון שיש בוועדה.
סאלח טריף: מי בעד אישור ההצעה של ועדה ציבורית כפי שמוצע כאן בחוק?
סאלח טריף: מי בעד הצעתו של חבר הכנסת שטרית, שתהיה ועדה שמורכבת מחברי כנסת בלבד?
סאלח טריף: ה צ ב ע ה בעד ההצעה שמוצעת בחוק – 5 בעד הצעתו של חבר הכנסת שטרית – 2
סאלח טריף: ההצעה שמוצעת בחוק התקבלה.
סאלח טריף: תיקונים להצעה שהתקבלה, בבקשה.
אליעזר זנדברג: אני מציע שהוועדה הזאת תמליץ על 2 מועמדים.
אלי בן-מנחם: אני הצעתי 3 מועמדים.
ראובן ריבלין: אני הצעתי לא פחות מ-2 ולא יותר מ-4.
שאול יהלום: אני מציע להשאיר את הסעיף כפי שהוא, ולהשאיר את מספר המועמדים לשיקול דעתה של הוועדה לפי המועמדים.
סאלח טריף: מי בעד להשאיר את הסעיף כמו שהוא?
סאלח טריף: מי בעד לקבוע מספרים?
סאלח טריף: ה צ ב ע ה בעד להשאיר את הסעיף כמו שהוא – 5 בעד לקבוע מספרים – 5
סאלח טריף: יש גרסה א וגרסה ב.
סאלח טריף: את גרסה א נשאיר כפי שהיא מוצעת.
סאלח טריף: בעניין גרסה ב נצביע על המספרים השונים.
סאלח טריף: מי בעד 2 מועמדים?
סאלח טריף: מי בעד 2-4?
סאלח טריף: מי בעד 3?
אלי בן-מנחם: אני מסיר את הצעתי בעניין 3 מועמדים.
אלי בן-מנחם: ה צ ב ע ה בעד 2 מועמדים – 1 בעד 2-4 מועמדים - 4
סאלח טריף: התקבלה הגרסה של 2-4 מועמדים בגרסה ב.
אופיר פינס-פז: אני מבקש הסתייגות, 1-4.
משה גפני: אני מבקש הסתייגות, להשאיר את הנוסח הקיים.
סאלח טריף: מי בעד הצעתו של חבר הכנסת יצחק כהן, להוסיף לוועדה הציבורית את נציב שירות המדינה?
סאלח טריף: ה צ ב ע ה בעד - 7
עמיר פרץ: זה נראה לי דבר שהוא בניגוד לכל היגיון.
עמיר פרץ: אם החליטה הכנסת לקחת לעצמה אחריות על תהליך מינוי של יועץ משפטי, היא לא יכולה להכניס נציג מדינה רשמי לוועדה.
עמיר פרץ: זאת פגיעה מוחלטת בהפרדת הרשויות.
עמיר פרץ: אפשר להכניס נציב שירות המדינה לשעבר, אבל לא נציב שירות המדינה בפועל.
סאלח טריף: חבר הכנסת יצחק כהן, אני מציע שתחשוב שוב על ההצעה שלך.
יהושע שופמן: ההצעה הזאת עלתה הבוקר, ואני חושב שזה לא ראוי לצרף את נציב שירות המדינה בלי לשאול אותו.
יהושע שופמן: לגבי הפרדת הרשויות, בוועדה הבוחרת את היועץ המשפטי לממשלה יש חבר-כנסת.
יהושע שופמן: לא זו הבעיה.
יהושע שופמן: הבעיה היא שיש לו תפקידים סטטוטוריים.
יצחק כהן: 7 הצביעו בעד ההצעה שלי, ואני מבקש שהיא תתקבל.
שאול יהלום: לא היתה הצבעה, כי אלה שנגד לא הצביעו.
עמיר פרץ: היועץ המשפטי לממשלה הוא לא רק יועץ משפטי לממשלה כהגדרתו, הוא גם היועץ המשפטי של הנציבות.
עמיר פרץ: לכן מכניסים חבר-כנסת.
סאלח טריף: ההצבעה הסופית על ההצעה הזאת תהיה לאחר שנדבר עם נציב שירות המדינה.
יהושע שופמן: הועלתה שאלה, ואני חושב שהיא לא צריכה להיות שנויה במחלוקת, האם ההצעה כפי שהיא מנסחת נותנת מענה לשאלה של המעמד של היועץ המשפטי מבחינת שיפוט משמעתי, צינון וכדומה.
יהושע שופמן: את הדבר הזה אני חושב שאנחנו צריכים לבדוק מול הלשכה המשפטית של הכנסת, ואם יש צורך בתיקון נביא ניסוח.
צבי ענבר: בסעיף 11(ד) אני מציע שייכתב: "היועץ המשפטי לכנסת יהיה עובד הכנסת, והוא ישמש כראש הלשכה המשפטית של הכנסת".
צבי ענבר: זה יפתור את כל הבעיות.
סאלח טריף: מי בעד הנוסח הזה?
סאלח טריף: הנוסח התקבל.
ארבל אסטרחן: תקופת הצינון שקודמת למינויו של היועץ המשפטי לכנסת.
סאלח טריף: מי בעד לאמץ את ההצעה לתקופת צינון של חמש שנים?
סאלח טריף: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – 2
סאלח טריף: ההצעה לחמש שנות צינון התקבלה.
סאלח טריף: סעיף 17, משך הכהונה.
סאלח טריף: חבר הכנסת שטרית מבקש להשמיט את המלים "ועדה ציבורית", ובקשתו אושרה.
סאלח טריף: סעיף 18, אי תלות.
סאלח טריף: יושב-ראש הכנסת מציע למחוק את הסעיף.
סאלח טריף: סעיף 18 נמחק.
סאלח טריף: בסעיף 19 הוספנו שהוא לא יהיה חבר מפלגה בזמן שהוא מכהן בתפקיד.
סאלח טריף: בסעיף 20 ההצעה היא "בהגיעו לגיל 65" במקום "בהגיעו לגיל 70".
סאלח טריף: סעיף 21, במקום "הוועדה הציבורית" מוצע שיהיה "ועדת הכנסת".
מאיר שטרית: בסעיף 21(ב) הוצע שבמקום "ברוב של שני שלישים מחבריה" יהיה "ברוב חברי הכנסת".
סאלח טריף: התיקון לסעיף 21(ב) אושר.
שלמה שוהם: לגבי הרוב בשני שלישים אין בעיה, אבל לגבי הסעיף הראשון, יוצא שיושב-ראש הכנסת, אם יש רוב קואליציוני, יכול להדיח את היועץ המשפטי לכנסת.
שלמה שוהם: השאלה היא אם אתם רוצים את זה.
ראובן ריבלין: האם 80 חברי-כנסת זה סעיף שנשאר?
ראובן ריבלין: אני מבקש להגיש הסתייגות לסעיף הזה.
צבי ענבר: יש הסתייגות שהגיש חבר הכנסת מאיר פרוש לעניין המשנה ליועץ: "יושב-ראש הכנסת יביא לאישור הוועדה הציבורית את מועמדותו של המשנה ליועץ המשפטי לכנסת".
סאלח טריף: מי בעד לאשר את הצעתו של חבר הכנסת פרוש?
סאלח טריף: ה צ ב ע ה בעד – אין נגד – 1
סאלח טריף: ההצעה לא אושרה, היא יכולה לקבל הסתייגות.
סאלח טריף: מאיר שטרית, האם אתה עומד על הצעתך, שהמשנה ימונה על-ידי יושב-ראש הכנסת?
מאיר שטרית: זה מה שנאמר כאן.
סאלח טריף: הסעיף יישאר כפי שהוא.
מאיר שטרית: סעיף 2(2) נמחק, על-פי הצעת היועץ המשפטי.
סאלח טריף: נצביע על הצעתי לסעיף שכר, שהשכר יאושר על-ידי יושב-ראש הכנסת באישור ועדת הכנסת.
יהושע שופמן: היה תיקון לפני חמש דקות, שיהיה כתוב שהיועץ המשפטי יהיה עובד הכנסת.
סאלח טריף: אבל קבענו כללים לגבי קצין הכנסת, באותה מידה, כדי למנוע שערוריות בעתיד.
צבי ענבר: אבל ועדת הכנסת לא החליטה דבר לגבי קצין הכנסת.
סאלח טריף: לפני שהיא אישרה את מינויו, הובא לכאן נושא שכרו והוא הוקבל לדרגת תת-אלוף בצבא.
סאלח טריף: אני מבין למה המשפטנים מתנגדים לעניין הזה.
יהושע שופמן: אני אומר, שלא צריך בחקיקה ראשית לייחד את התפקיד הזה לעומת תפקידים אחרים.
סאלח טריף: כך אנחנו רואים לנכון.
סאלח טריף: מי בעד סעיף השכר?
סאלח טריף: הסעיף התקבל.
משה גפני: בעניין סעיף 12 טענתי את טיעוניי ולא הבאת אותו להצבעה, ואני לא מבין מדוע.
משה גפני: אמרתי שהיועץ המשפטי לכנסת צריך להיות מקביל ליועץ המשפטי לממשלה מבחינת מעמדו, ולכן אני תומך בניסוח הקיים.
משה גפני: ומכיוון שהיועץ המשפטי לממשלה מתמנה על-ידי הממשלה, לאחר שהיא ממנה ועדה ציבורית שממליצה בפניה, גם כאן היה צריך להיות על-פי אותה קונספציה: "היועץ המשפטי לכנסת מתמנה על ידי יושב ראש הכנסת, מבין המועמדים שיומלצו על ידי הוועדה הציבורית, באישור ועדת הכנסת".
משה גפני: אני מתנגד להצעה של מאיר שטרית, לשנות את כל הוועדה.
סאלח טריף: מי בעד לאשר את הצעתו של חבר הכנסת גפני?
סאלח טריף: ה צ ב ע ה בעד – 6 נגד – 4
אופיר פינס-פז: לי יש הסתייגות, אני רוצה שזה יהיה בלי אישור ועדת הכנסת.
יצחק כהן: אני מבקש שתבהיר את הנקודה של עניין הוספת נציב שירות המדינה לוועדה שבוחרת את היועץ המשפטי.
סאלח טריף: אנחנו נקיים הצבעה על הצבעתו של יצחק כהן, וההכרעה תהיה לאחר שנשאל את נציב שירות המדינה לדעתו.
סאלח טריף: מי בעד לאשר את הצעתו של חבר הכנסת יצחק כהן בעניין הוספת נציב שירות המדינה לוועדה הציבורית?
סאלח טריף: ההצעה התקבלה, בכפוף להסכמת הנציב.
מאיר שטרית: אני מבקש להגיש הסתייגות.
עמיר פרץ: לא ייתכן שוועדה תחליט ותקבע שההחלטה תתקבל אם הנציב יסכים.
עמיר פרץ: האם הנציב הוא אוטוריטה?
עמיר פרץ: או שהוועדה אומרת שזה מה שהיא רוצה, או שהיא אומרת שזה מה שהיא לא רוצה.
יהושע שופמן: אבל מותר לשמוע את דעתו.
עמיר פרץ: אם כך, לא נחליט עכשיו, אלא נשמע אותו קודם.
סאלח טריף: הסוגיה הזאת סגורה.
סאלח טריף: בקשות להקדמת הדיון בהצעות חוק פרטיות, לפני הקריאה הטרומית: א.
סאלח טריף: הצעת חוק הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו – מאת חברת הכנסת ציפי לבני; ב.
סאלח טריף: הצעת חוק יסוד: משק המדינה – מאת חברי הכנסת עמיר פרץ ומשה גפני; ג.
סאלח טריף: הצעת חוק הביטוח הלאומי – מאת חבר הכנסת משה רז
ראובן ריבלין: במסגרת סעיף "שונות", נמצאים פה שני אנשים שהגישו הצעות חוק פרטיות, שמבקשים שחרור מהנחה, לדעתי בצדק.
ראובן ריבלין: הואיל ואין לנו זמן לדון, אני מציע שנשחרר את שתי ההצעות מחובת הנחה.
סאלח טריף: אני מציע שנדחה את העניין.
סאלח טריף: סעיף "שונות" לא הגיע.
סאלח טריף: אני קיבלתי את הצעתך הקודמת לדחות.
ראובן ריבלין: אבל הוא לא יכול היה לדחות את זה עוד.
משה גפני: על-פי התקנון הוא לא יכול לדחות.
סאלח טריף: כל ההצעות שהוגשו, מלבד זאת של ציפי לבני, עומדות בפתרון של 48 שעות.
צבי ענבר: יומיים זה יום ההגשה, כלומר אם משחררים מחובת הנחה של יומיים, זה יכול לבוא ביום רביעי.
צבי ענבר: אם זה 48 שעות, ברגע שעברו 48 שעות אי-אפשר יותר לפי סעיף (א).
ציפי לבני: התקנון קובע יומיים.
סאלח טריף: זה סעיף שהופך להיות בעייתי, משום שבכל שבוע מעבירים לכאן בקשות לשחרור מחובת הנחה.
סאלח טריף: זאת לא כוונת הסעיף הזה.
סאלח טריף: אתם משתמשים בו שימוש גורף, וכולכם צריכים לעזור לי בעניין הזה.
סאלח טריף: לכן, אם זה יימשך אנחנו נקבע כלל חדש כאן בוועדה.
סאלח טריף: אם יש דחיפות בטחונית או דחיפות עניינית, זה עניין אחר.
סאלח טריף: אבל כל נושא, לפי דעתו של אותו חבר-כנסת לגבי החוק שלו, הוא דחוף.
סאלח טריף: זה לא יכול להימשך כך.
סאלח טריף: יש כאן שימוש גורף, דרסטי, חמור בסעיף הזה.
ציפי לבני: אדוני היושב-ראש, זאת הפעם הראשונה שאני עושה שימוש בסעיף הזה, ולכן אתה לא יכול להגיד לי שזה גורף.
מיכאל איתן: ציפי לבני אמרה, שזאת פעם ראשונה שהיא עושה שימוש בסעיף הזה.
מיכאל איתן: אני חבר בוועדה הזאת משנת 1984, ללא הפסקה.
מיכאל איתן: הקדנציה הנוכחית היא הקדנציה שאני מגיע לוועדה מעט יחסית, אבל הייתי חבר פעיל מאוד בוועדה הזאת.
מיכאל איתן: אני לא זוכר מתי עשו שימוש בסעיף הזה בשנים שלפני הקדנציה הזאת.
מיכאל איתן: אני לא מתייחס כרגע לנסיבות של המקרה הקונקרטי של ציפי לבני.
מיכאל איתן: אני מבקש שיפסיק להיות כאן מצב של אפליה, של תפיסה בכוח, ומצב שחברי-כנסת מתארגנים כאן במאפיות ו"דופקים" חברי-כנסת אחרים.
מיכאל איתן: אני מוכן לקבל כללי משחק שווים, ואני יכול לקבל את העיקרון שלא ייתכן שאנחנו צריכים לחכות 45 יום לתגובת ממשלה.
מיכאל איתן: אני יכול לקבל עיקרון, שיש לפעמים מכשיר של 48 שעות לקיצור חובת הנחה.
מיכאל איתן: אבל בואו נסת
מיכאל איתן: כל לעצמנו בפנים, זה כבר מזמן לא זה.
מיכאל איתן: מה שקורה פה עכשיו, וזה יקרה באופן טבעי, שיהיה פה עכשיו תהליך לא ענייני של קואליציות, שהרוב פה יחליט מה דחוף ומה לא דחוף.
מיכאל איתן: לא בגלל בעיות של דחיפות, אלא כי פעם תמכתי בך ועכשיו אתה תתמוך בי.
מיכאל איתן: יהיה תהליך של פוליטיזציה, מעבר לכללי המשחק.
מיכאל איתן: כולנו פוליטיים, אבל זה יהרוס את העניין.
מיכאל איתן: אותי לא מעניין כרגע מה הפתרון שתחליטו לרגע הנוכחי.
מיכאל איתן: אני שואל אתכם מה יקרה מחר, מחרתיים או בעוד שבועיים, ובמה ההחלטה שאני אביא מחר תהיה שונה מזו של ציפי לבני או של מישהו אחר.
ציפי לבני: אתה לא יודע מה הצעת החוק שלי.
ציפי לבני: לא מדובר בעניין שלי לקידום העניינים שלי, אלא בעניין של המפלגה, גם שלך.
מיכאל איתן: אני לא יודע מה ההצעה שלך, ולכן נוח לי לדבר.
שאול יהלום: חבר-כנסת איתן צודק, ואני מבקש לא באופן גורף ולא בלי לשמוע את ההצעות, כפי שחבר הכנסת ריבלין מציע, שנשמע מה ההצעה ונחליט באופן ענייני.
אופיר פינס-פז: מעבר לדברים שאמר יושב-ראש הוועדה ואמר חבר הכנסת איתן, נשאלת שאלה לגבי הפרוצדורה.
אופיר פינס-פז: אני בכלל לא ידעתי שהנושא עולה היום.
ראובן ריבלין: לפי התקנון זה חייב לעלות היום.
אופיר פינס-פז: לדעתי זה חייב להיות על סדר היום, כל חברי הוועדה צריכים לדעת מזה.
אופיר פינס-פז: זה לא משחק וצריך להשתמש בסעיף הזה במשורה, לא במחטף.
ראובן ריבלין: הוועדה הזאת היא ועדה פוליטית.
ראובן ריבלין: צודק חבר הכנסת איתן בקשר לצורך של ריסון הוועדה את עצמה, כי אחרת נגיע למצבים שאנחנו כבר הגענו אליהם.
מיכאל איתן: אולי נבטל את 45 הימים?
מיכאל איתן: מדוע שלא נבטל לכולם?
ראובן ריבלין: הממשלה יכולה לפטור מחובת הנחה ברגע אחד, על-ידי כך שהיא מסכימה לחוק.
ראובן ריבלין: זאת אומרת, אם עבר חוק משפחות ברוכות ילדים ורוצה הממשלה לבטל אותו, היא באותו יום מאשרת אותו ובאותו יום הוא עולה.
ראובן ריבלין: לאופוזיציה אין יכולת, אלא בוועדה זו, להשיב מלחמה שערה.
ראובן ריבלין: למשל, חוק רשות השידור, שהוגש בזמן הפגרה, כי אז נרקמה מזימה, במרכאות, על-ידי הממשלה, כדי ללכת לבג"ץ צריך להראות שהונח על שולחן הכנסת החוק שבו היא מבקשת להביא מענה חוקי לדבר שבג"ץ דרש אותו.
ראובן ריבלין: יכול להיות שהוועדה תדחה את הבקשה שלנו, יכול להיות שהוועדה תאשר.
ראובן ריבלין: כל ראשי האופוזיציה התכנסו והחליטו לתמוך בעניין זה.
ראובן ריבלין: אני מבקש לתת לזה מענה.
ראובן ריבלין: אם אתם רוצים ביום שני, אין לי בעיה.
ראובן ריבלין: אם אומרים שהיום דנים בהצעה של מוסי רז כי מחר תועלה ההצעה, אז אני אומר שנדון על כל אחד לבד ונראה מי יעבור ומי לא יעבור.
סאלח טריף: לא הכל פוליטיקה בכנסת.
סאלח טריף: יש אחריות, ואני מאוד מעריך את החברים שדיברו כאן, שהם ותיקים וחכמים ממני.
ראובן ריבלין: אני מציע שנתחיל את הדיון עכשיו ונסיים אותו ביום שני.
משה גפני: אני תמה על ידידי הטוב מיקי איתן.
משה גפני: אני יושב פה למעלה מעשר שנים, ולא עשיתי שימוש בשחרור מחובת הנחה.
משה גפני: אדוני יושב-ראש ועדת הכנסת, אנחנו פועלים על-פי תקנון.
משה גפני: אם אתה רוצה לשנות את התקנון, זכותך ואתה עושה פה רפורמה בתקנון בלי סוף, וזה בסדר.
משה גפני: היום, על-פי התקנון הקיים, חבר-הכנסת עמיר פרץ ואנוכי, ועוד חברי-כנסת שחתומים על החוק, יכולים להסביר למה הנושא דחוף, ומיקי איתן ישתכנע.
ציפי לבני: מבחינת הפרוצדורה, במקרה הספציפי שלי הגשתי את הצעת החוק לוועדת הכנסת לדיון תוך היומיים, כקבוע ובהתאם לדברים שאמר עכשיו היועץ המשפטי של הכנסת.
סאלח טריף: לא הגשת אלינו.
ציפי לבני: בתקנון כתוב "יומיים", ולא עברתי את היומיים לפי הפרשנות של היועץ המשפטי של הכנסת.
ציפי לבני: זה לא כולל את יום ההנחה, לפי חוק הפרשנות, ואני מכירה אותו.
אופיר פינס-פז: אבל לא הגשת אתמול.
ציפי לבני: הגשתי.
ציפי לבני: נשלחתי על-ידי היושב-ראש, היושב-ראש נתן החלטה של דחייה בעוד שבוע.
ציפי לבני: כך אפשר לבזבז את כל 45 הימים.
ציפי לבני: חבר הכנסת איתן, זאת לא הצעת חוק שלי, זאת הצעת חוק שאני מניחה היום כדי לעשות שימוש בכלים שאין לאופוזיציה, בשם כל האופוזיציה.
ציפי לבני: זה לא עניין פרטי שלי.
מיכאל איתן: אם זה כלי בידי האופוזיציה, אז בואו נקבע כללים.
מיכאל איתן: כל יום נגיש הצעות כאלה, למה רק את זה?
מיכאל איתן: מחר יהיה רק רוב לקואליציה, וכל הצעה של האופוזיציה יזרקו ורק הקואליציה תעביר.
מיכאל איתן: אתם לא מבינים מה אתם עושים.
ציפי לבני: הממשלה לא צריכה את הוועדה.
רחבעם זאבי: פטור מחובת הנחה הוא כלי שבדרך-כלל מנצלת אותו הממשלה, כל ממשלה, גם מימין וגם משמאל, בשביל צרכיה, ולא תמיד בהגינות.
רחבעם זאבי: הייתי אומר אפילו, שלרוב לא בהגינות, בטענה שהם לא ידעו שמגיע התאריך.
רחבעם זאבי: אני בחדר הזה, במשך 13 שנים, לוחם בעקביות נגד פטור מחובת הנחה, אלא במקרים דחופים.
רחבעם זאבי: והיו מקרים דחופים.
רחבעם זאבי: נכים עמדו לא לקבל בתאריך מסוים את מה שמגיע להם, הסרתי את הכובע והצבעתי לפטור מחובת הנחה.
רחבעם זאבי: אבל לא ייתכן שהוועדה הזאת, אף-על-פי שהיא פוליטית, תתעלם מכך שהכלי הזה צריך להיות מאוזן גם לגבי חלקים אחרים של הבית.
רחבעם זאבי: בוועדה הזאת, אף שהיא פוליטית, הרבה דברים מתקבלים בהבנה ובהסכמה.
רחבעם זאבי: לא ייתכן שבכל שבוע או שבועיים אתם במכונת הצבעה מעבירים החלטות לפטור מחובת הנחה להצעות של הממשלה, ואילו כאן כשמציעים שלושה חברי-כנסת, ואינני מכיר את התכנים, אתם לא מאפשרים להם להציג את ההצעות אפילו.
רחבעם זאבי: תנו להם להציג את ההצעות, נדון בהן עניינית.
מיכאל איתן: אגב, יש הבדל עקרוני בין הצעת חוק פרטית להצעת חוק ממשלתית.
מיכאל איתן: הצעת חוק ממשלתית באה כבר לאחר שכל משרדי הממשלה דנו בה תקופה ארוכה, הגישו את ההערות והכינו את החקיקה.
מיכאל איתן: הצעת חוק פרטית צריכה תגובה של ממשלה.
צבי ענבר: אני מבקש לא להיכנס לשאלת השיקולים של ועדת הכנסת, מתי לאשר ומתי לא לאשר.
צבי ענבר: אני רוצה להעיר לעניין הנוהל לפי סעיף 135 לתקנון.
צבי ענבר: הסעיף הזה מבחין בין שני מקרים.
צבי ענבר: מקרה ראשון הוא המקרה של היומיים.
צבי ענבר: יומיים, ולא 48 שעות.
צבי ענבר: המשמעות היא, שהצעות חוק של חברי הכנסת מונחות בדרך-כלל בישיבה של יום שני.
צבי ענבר: פירושו של דבר, שלפי סעיף 135(א), אם חבר הכנסת מבקש שהדיון יתקיים לפני עבור יומיים, כלומר שאותו חבר-כנסת מבקש שהדיון יתקיים ביום רביעי של אותו שבוע.
צבי ענבר: ישיבות ועדת הכנסת מתקיימות בימים שני ושלישי.
צבי ענבר: אם חבר הכנסת מגיש את בקשתו באותו יום שני, באותו יום שבו הונחה בקשתו, ותהא אשר תהא השקפת חברי הוועדה אם הם מתנגדים לשחרור או לא, חבר הכנסת זכאי לכך שבקשתו תידון במועד, כדי לאפשר לו לקבל החלטה שהצעתו כן תובא ביום רביעי.
צבי ענבר: כאשר הבקשה של חבר הכנסת מוגשת ביום שני, מן הראוי להעמיד אותה על סדר יומה של הוועדה ביום שלישי.
צבי ענבר: מן הראוי, ואני מסכים עם מה שאמר כאן חבר הכנסת פינס, שהוועדה תחליט שהיא כוללת בסדר היום את בקשתו של חבר הכנסת המסוים לפטור הצעת חוק מחובת הנחה, ותחליט הוועדה ביום שלישי על-פי כל שיקול שהיא תמצא לנכון.
שאול יהלום: לא ב"שונות"?
צבי ענבר: עד היום זה היה בסעיף "שונות", מפני שהסעיף כלל הרבה נושאים שבדרך-כלל היו ברגע האחרון והם לא היו נושאים עקרוניים של דיונים ארוכים, אלא של ניהול היום-יום של הכנסת.
צבי ענבר: היה וחבר הכנסת הגיש את בקשתו ביום שני, ומסיבה כלשהי עד יום רביעי היא לא נדונה בכנסת, באותו רגע עוברת הצעתו לתחום של סעיף 135(ב) לתקנון.
צבי ענבר: דהיינו, חבר הכנסת פונה ליושב-ראש הכנסת ואומר לו שהוא צריך לקבוע עם הממשלה היום תאריך להבאת ההצעה, בין יומיים ל-45 ימים, ושיאמר לו מה התאריך.