GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מיכאל איתן: היום הוא מועמד בחזקת עצמו לחלוטין, ולכן, שנתיים זה מספיק לדעתי.
אלי בן-מנחם: גם אצלכם וגם אצלנו, במפלגות הגדולות, יש הרבה מאוד אנשים, וזה התגלה לנו כאשר עשו הצלבה, שהם חברי מפלגה, והם לא ידעו בכלל.
אלי בן-מנחם: יש אנשים שנרשמו לפני עשר וחמש עשרה שנה, והם לא פעילים בכלל.
אלי בן-מנחם: צריך למצוא דרך, אם האיש הפסיק את הפעילות שלו.
צבי ענבר: העיקרון החשוב הוא שזה יהיה כתוב בספר החוקים.
מיכאל איתן: אנחנו מבקשים אדם עם כשירות להיות שופט בית המשפט העליון, עורך דין במשך עשר שנים, ולא אדם שנמצא בטעות ברשימות כלשהן.
יהושע שופמן: כשעשו את ההצלבות בחברות כפולה בשתי מפלגות, מצאו אלפי אנשים שהם חברים בשתי מפלגות, והם לא ידעו את זה.
יהושע שופמן: תקנון המפלגה אומר שצריך אקט מסויים שצריך להוציא אדם, וזה יפסול אנשים.
יהושע שופמן: אם אומרים שלא היה פעיל בחיים הפוליטיים, זה מספיק.
אליעזר זנדברג: יכול להיות שתשלום דמי חבר זה המבחן.
אליעזר זנדברג: יכול להיות שיש כאלה שלא רוצים להיות חברים במפלגה, אבל המפלגה לא הוציאה אותם.
אליעזר זנדברג: אם הוא לא משלם דמי חבר, זה המבחן.
רחבעם זאבי: מה דינו של עורך דין שמייצג מפלגה, והוא לא חבר במפלגה, ואפילו לא מזדהה איתה, אבל הוא לוחם בשבילה מלחמת איתנים.
רחבעם זאבי: האם זאת פעילות פוליטית, כן או לא?
צבי ענבר: (אלי בן-מנחם – מ"מ היו"ר)
רחבעם זאבי: לא גמרתי את השאלה.
רחבעם זאבי: יש לי דוגמא לכך.
רחבעם זאבי: עורך הדין שמייצג אותנו, עו"ד ספי אלון, רחוק מאוד בהשקפותיו מ"מולדת", והוא בנו של שופט עליון.
רחבעם זאבי: לפי דעתי, הוא יכול להיות יועץ משפטי מעולה של הכנסת, אבל בהגדרות שאתם כתבתם פה, של פעילות פוליטית שמחייבת פרשנות, האיש הזה ממש לוחם בבמות שונות, כי הוא מייצג אותנו, הוא מקבל כסף.
רחבעם זאבי: מחר תהיה הגדרה שהוא פסול בשל פעילות פוליטית.
רחבעם זאבי: לכן אני אומר לא פעילות פוליטית, אלא השתייכות מפלגתית, ואני מקבל את התיקון של חה"כ זנדברג, ששילם דמי חבר.
צבי ענבר: כבר אמרנו קודם שיכולה להיות פעילות פוליטית, ואפילו מאוד מאוד חזקה, במסגרת ארגונים שאינם מפלגתיים, וזה צורח שהאיש הזה פוליטי, אז אתה תוציא אותו?
צבי ענבר: אני לא חושב שמישהו יעלה על הדעת שעורך דין שמייצג אנס תומך באנסים.
צבי ענבר: בטח שמפלגה תיקח את עורך הדין הכי טוב שיש לה, מה זה משנה מה דעתה.
צבי ענבר: הוא פועל כעורך דין ורוצה לנצח בבית המשפט.
ראובן ריבלין: לפי חוק המפלגות, אנחנו מנהלים פנקס חברים בליכוד, שרשומים בו כל החברים שנרשמו אי פעם בליכוד.
ראובן ריבלין: ישנו קוד 11 של כל אלה שמשלמים מסים.
ראובן ריבלין: אני מכיר כמה שופטים שלא יודעים שהם בליכוד כבר שלושים שנה.
ראובן ריבלין: הם נמצאים בספר החברים של הליכוד, על פי חוק המפלגות.
ראובן ריבלין: לכן, כפי שחה"כ זנדברג אמר, צריך לומר שמדובר בחבר פעיל ומשלם מסים.
מיכאל איתן: למה המלה "ביודעין" לא פותרת את כל הבעיות, במקום לשלם מסים?
שאול יהלום: אומרים לך שאפילו שהוא יודע - -
מיכאל איתן: אני חושב שצריך להרחיב את זה ולומר שלא השתתף בהצבעות.
צבי ענבר: "ולא השתתף בפעילות כלשהי במפלגה ומוסדותיה".
סאלח טריף: זה הסיכום המקובל.
סאלח טריף: אני קורא את הסעיף הבא, סעיף 17 משך הכהונה: " תקופת כהונתו של היועץ המשפטי לכנסת תהיה חמש שנים מיום מינויו, אך יושב ראש הכנסת, לאחר שנועץ בוועדה הציבורית ובוועדת הכנסת, רשאי למנותו לתקופת כהונה אחת נוספת".
ראובן ריבלין: לדעתי צריך לכתוב "תקופת כהונה נוספת", ולהוריד את המלה "אחת".
ראובן ריבלין: השאלה היא מה מנחה אותנו, האם אנחנו רוצים לקבוע כמו מבקר המדינה, או כמו נשיא המדינה היום.
ראובן ריבלין: נשיא המדינה לא יוכל להבחר אלא לכהונה אחת בת שבע שנים.
ראובן ריבלין: האם אנחנו רוצים שגם לגבי יועץ משפטי לכנסת, תקופת כהונתו תוגבל לשתי קדנציות מקסימום, כלומר, לעשר שנים, כשכל קדנציה היא לחמש שנים.
ראובן ריבלין: לדעתי לא צריך להגביל, וצריך להשאיר את האופציה להאריך.
רחבעם זאבי: בדרך כלל בחיים אני בעד רוטציה, כי גדלתי בדיסציפלינה שרוטציה מביאה דם חדש, וכו'.
רחבעם זאבי: אבל, יועץ למשפטי לכנסת צריך המון ניסיון ובקיאות, ומחייב הרבה זמן שהייה בתפקיד.
רחבעם זאבי: אני מעריך שחלק נכבד מהקדנציה הראשונה של חמש שנים הולך ללמוד את התפקיד, להכיר את החוקה, להכיר את הח"כים.
רחבעם זאבי: אחד היתרונות של צבי ענבר, זה לא רק תכונותיו התרומיות, אלא הוותק שלו בתפקיד.
רחבעם זאבי: העובדה שצבי ותיק היא נכס בלתי רגיל לכנסת.
רחבעם זאבי: אני מציע לתקן כלהלן: "תקופת כהונתו של היועץ המשפטי לכנסת תהיה עשר שנים מיום מינויו, וחמש השנים הנוספות הן - -".
סאלח טריף: אני לא מסכים.
סאלח טריף: אני מסכים לחמש שנים, לפי הניסוח שהציע חה"כ ריבלין, ללא המלה "אחת".
שאול יהלום: חה"כ ריבלין מגיש כאן הצעה מאוד קיצונית, שלמעשה הוא יכול לכהן עד גיל 120.
שאול יהלום: אתה אפילו לא אומר שכאשר הוא מגיע לגיל מסויים, נניח 70, הוא פורש.
שאול יהלום: וזה ודאי ללא תקדים.
סאלח טריף: חוק הגמלאות קובע לגבי היועץ המשפטי, כלומר, עד גיל 65.
שאול יהלום: זה לא תמיד נוח לך, אם זה לא כתוב בחוק, אחרי חמש שנים להגיד לו שהוא הולך.
שאול יהלום: אני מציע בכל מקרה שזה יהיה מקסימום 15 שנה, כלומר, חמש – חמש – חמש.
רחבעם זאבי: אני מציע עשר פלוס חמש.
מיכאל איתן: אני הייתי מציע להחיל את דין ההגבלה על היועץ המשפטי, כמו על חבר כנסת.
מיכאל איתן: יש השתבחות עם הזמן, וזה חל גם על היועצים המשפטיים.
סאלח טריף: יש פה מנגנון שיושב ראש הכנסת מתייעץ עם ועדת הכנסת ועם הוועדה הציבורית.
דוידה לחמן-מסר: הבעיה העיקרית שאותי הטרידה, שזוהי תלות.
סאלח טריף: קבענו שזה יהיה באישור ועדת הכנסת.
דוידה לחמן-מסר: בשנה האחרונה של הקדנציה, אם היועץ המשפטי יודע שהמשך כהונתו תלויה בחברי הכנסת - -
סאלח טריף: מה יותר טוב, שהוא יהיה תלוי באחד או בעשרים וחמישה?
דוידה לחמן-מסר: זו שאלה קשה מאוד.
דוידה לחמן-מסר: הכל תלוי מיהו האחד.
מיכאל איתן: למה לא באישור הוועדה הציבורית?
סאלח טריף: אי אפשר לרצות את כולם כל הזמן.
ראובן ריבלין: אני חושב שטוב עשה מי שהציע לנו את זה במנות של חמש שנים.
ראובן ריבלין: דבר שני, אני בהחלט חושב שלא צריך להגביל לשתי קדנציות.
ראובן ריבלין: חוק שירות המדינה גמלאות הוא קובע, וצריך לתת אפשרות לכהן עד גיל 70.
ראובן ריבלין: אין שום בעיה, להיפך, אם הוא שירת 15 שנה ויכול לתת עוד חמש שנים, הייתי נותן לו בתנאים מיוחדים.
ראובן ריבלין: אני חושב שבעניין הזה אנחנו צריכים להיות גמישים.
סאלח טריף: מסוכן בעיניי יותר, שהיועץ המשפטי יהיה תלוי ביושב ראש הכנסת, ואנחנו לא יודעים מי היושב ראש, לכן, יהיה תלוי בוועדה שהיא מכל הכנסת.
סאלח טריף: הוא לא יכול לרצות את כולם.
סאלח טריף: זה צריך להיות בלי הגבלה, בהתייעצות עם הוועדה הציבורית, באישור ועדת הכנסת, במנות של חמש שנים.
שאול יהלום: אמרתם שבגיל 65 הוא פורש לפי חוק הגמלאות.
שאול יהלום: השאלה היא מה גובר על מה.
שאול יהלום: נניח שהוא בן 62, ומעלים לו לעוד חמש שנים, אז מה גובר על מה, החוק הזה או חוק הגמלאות.
שאול יהלום: זה צריך להיות מצויין במפורש.
צבי ענבר: זה לא כתוב ברגע זה, וצריך לכתוב את זה.
ראובן ריבלין: יפרוש על פי החוק, ובלבד שמילא את כל התקופה שהיה צריך לכהן.
יהושע שופמן: אפשר לכתוב ביציאתו לקצבה על פי דין, ואם רוצים שהוא יוכל עד גיל 70, כמו שופט, צריך לכתוב את זה.
סאלח טריף: ביציאתו לקצבה על פי דין.
ראובן ריבלין: על פי דין החל על שופטי בית משפט.
שאול יהלום: לא, על פי דין עובדי מדינה.
סאלח טריף: על פי הכללים שחלים בכנסת, מגיל 65.
מיכאל איתן: אני חושב שזה צריך להיות כמו שופט בית המשפט העליון, כלומר, עד גיל 70.
אלי בן-מנחם: אני אומר שצבי יגיד.
אליעזר זנדברג: אני חושב שגיל 70 זה הפתרון הנכון.
שאול יהלום: עד גיל 65.
יהושע שופמן: עד גיל 70.
סאלח טריף: סיכמנו עד גיל 70.
העברה מכהונה: עשה מעשה שאינו הולם את מעמדו; נבצר ממנו דרך קבע למלא את תפקידו; מתקיימים נגדו הליכים פליליים כמשמעותם בסעיף 7(א)(2)".
מיכאל איתן: אני מבקש לתת סמכות ברוב יותר גדול, להעביר יועץ משפטי מתפקידו על ידי הכנסת או ועדת הכנסת, מה שתחליטו.
סאלח טריף: אני מסכים, ברוב מיוחס, כלומר, 61.
ראובן ריבלין: בחוק הבחירה הישירה זה רוב של 70.
ראובן ריבלין: אני הייתי עושה 80.
מיכאל איתן: ברוב של שני שליש מחברי ועדת הכנסת ומליאת הכנסת.
סאלח טריף: אם אפשר להעיף ראש ממשלה ונשיא, אז יועץ משפטי לא?
מיכאל איתן: אנחנו נותנים לכל הגופים בעולם להיות שותפים, על מנת שזה יהיה נקי - -
סאלח טריף: זה סעיף נוסף.
מיכאל איתן: למשל, אם הגיע מצב שיש יועץ משפטי שמצליח להגיע ליחסי עבודה לא תקינים עם שני שליש מחברי הכנסת, ואנחנו רוצים מישהו אחר, אז מה קרה?
סאלח טריף: בהמלצה של שני שליש מחברי ועדת הכנסת על פיטוריו, ובאישור המליאה ברוב של 61.
מיכאל איתן: שני שליש במליאה.
מיכאל איתן: אלה עניינים אישיים, זה לגופו של אדם פה, זה כמו נשיא המדינה, הסכמה כללית שאדם לא מתאים, ולא על חודו של קול.
שאול יהלום: זה צריך להיות שני שליש.
סאלח טריף: אם כן, שני שליש מחברי ועדת הכנסת, ושני שליש במליאה.
: "(א) יושב ראש הכנסת ימנה, על פי הצעת היועץ המשפטי לכנסת, משנה ליועץ המשפטי לכנסת, מבין עובדי הלשכה המשפטית.
: (ב) על המשנה ליועץ המשפטי לכנסת להיות בעל כשירות לכהן כיועץ המשפטי לכנסת .
: (ג) נתפנה מקומו של היועץ המשפטי לכנסת וכל עוד היועץ המשפטי החדש לא החל לכהן, או נעדר היועץ המשפטי לכנסת מהארץ, הושעה או נבצר ממנו זמנית למלא תפקידו, ימלא המשנה לו את התפקידים המוטלים על היועץ המשפטי לכנסת, וישתמש בסמכויות הנתונות לו לפי כל דין".
: בכל מקום זה כך, לגבי המלצת היועץ המשפטי על המשנה שלו.
צבי ענבר: אפילו בצבא, לא יכול הרמטכ"ל למנות תובע צבאי או סניגור צבאי בלי המלצה.
שאול יהלום: אני שואל בסעיף 22, מה הכוונה שמתקיימת נגדו חקירה.
שאול יהלום: ברגע שהגשתי מכתב נגד היועץ המשפטי לאגף החקירות, אגף החקירות חייב להתחשב במכתב שלי, ולנהל נגדו חקירה, כשעוד לא הוכח שום דבר, ולא הוגש כתב אישום, כבר תהיה לו השעיה.
שאול יהלום: זה לא צודק, זו קנוניה.
מיכאל איתן: לכן, המשטרה ורובינשטיין קבעו מהלך שהוא טרום-חקירה.
מיכאל איתן: הם קוראים לזה בדיקה.
סאלח טריף: אני ממשיך.
סאלח טריף: סעיף 2 - תיקון פקודת סדרי השלטון והמשפט: "בפקודת סדרי השלטון והמשפט, התש"ח-1948 – "
ארבל אסטרחן: קראנו את כל זה .
שאול יהלום: לפי מה היועץ המשפטי לכנסת מקבל גמלאות?
צבי ענבר: זה לא קשור להצעת החוק הזאת.
סאלח טריף: הוא עובד כנסת.
סאלח טריף: אם אתה רוצה להסיר ספק, אפשר להוסיף שחוק הגמלאות לעובדי הכנסת גם יחול עליו.
יהושע שופמן: לגבי סעיף 11(ב)(6), היה סיכום שלא נכנס לניסוח, שהיועץ המשפטי מייצג את הכנסת, והוא רשאי להיעזר בפרקליטות המדינה, אם יסכים לכך היועץ המשפטי לממשלה.
סאלח טריף: אין בעיה בזה.
יהושע שופמן: הזכרנו בישיבה הקודמת אפשרות לכתוב ברשימת התפקידים שהוא יעמוד בראש הלשכה המשפטית של הכנסת.
יהושע שופמן: זה נראה לי יותר טוב מסעיף קטן (ד), במקום לומר שהוא נעזר באלו ואלו, ייאמר שהוא יעמוד בראש הלשכה המשפטית של הכנסת.
יהושע שופמן: סעיף קטן (ג) הוא מאוד בעייתי.
יהושע שופמן: יש התייצבות של היועץ המשפטי לממשלה, שזו התייצבות בשל עניין ציבורי, ולא בשל עניין של הממשלה, ויש אפשרות של צד להצטרף.
יהושע שופמן: היום יש הרחבה של העניין הזה, יש גם התייצבות של בית המשפט העליון, למשל הצטרפות של הסניגור הציבורי הארצי, ואף על פי שהוא לא צד בהליך, בית המשפט רואה אותו כידיד בית המשפט.
יהושע שופמן: מה שיש כאן זו התייצבות של מוסד ממלכתי, בכל הליך שהוא, בשל עניין שיכול להיות זכות של חברי אותו גוף.
יהושע שופמן: זכות או עניין של יושב ראש הכנסת, של חברי הכנסת, של נושאי התפקידים בכנסת.
יהושע שופמן: זה שונה בתכלית השינוי מהיועץ המשפטי לממשלה, שמתייצב בשל עניין ציבורי.
יהושע שופמן: אם יש פה עניין של חבר כנסת שרוצה להסתייע ביועץ המשפטי לכנסת, למשל בחוות דעת עקרונית בנושא חסינות, אז הוא יכול להסתייע בו, הוא יכול לקבל חוות דעת, אבל ההתייצבות בכל הליך, בכל תביעה בכל בית משפט במדינה, זה דבר שלא יכול להיות.
יהושע שופמן: סוכם לפני שתיים או שלוש ישיבות, בהקשרים אחרים, שבנושאים מהסוג הזה יש מקום לבדוק מה קורה בפרלמנטים בעולם.
יהושע שופמן: לי לא מוכר דבר כזה, ואני חושב שחברי הלשכה המשפטית גם לא מצאו דוגמא כזאת.
יהושע שופמן: אני חושב שסעיף כזה בחקיקה הוא כל כך חדשני ומרחיק לכת.
סאלח טריף: בעניין הזה העברנו פנייה לנשיא בית המשפט העליון, לשמוע את חוות דעתו, לפני שאנחנו מחליטים.
ראובן ריבלין: למרות מה שאומר מר שופמן, אני בעד זה.
ראובן ריבלין: כמובן ששיקול הדעת הוא מוגבל.
סאלח טריף: אני מציע שנכניס את זה בקריאה ראשונה, כדי שזה לא יהיה נושא חדש בעתיד.
סאלח טריף: נערוך דיון מחדש על העניין הזה לקראת קריאה שניה ושלישית, ואם יהיה צורך לבטל, נוכל לבטל.
יהושע שופמן: שלא ייראה שמדובר בהגנה על עניינם של חברי הכנסת.
ראובן ריבלין: בכל מקום שייראה שיש צורך מטעמו לייצג את הכנסת.
צבי ענבר: בשאלה משפטית הנוגעת לכנסת, בכפוף לזה שאחרי הקריאה הראשונה, הנושא זה יידון.
ראובן ריבלין: הנוגעת לכנסת או לאחד ממוסדותיה.
שאול יהלום: מה זה מוסדותיה?
ראובן ריבלין: ועדה, יושב ראש הכנסת.
צבי ענבר: הנוגעת לכנסת, זה מספיק.
סאלח טריף: אני מבקש להעלות את הניסוח שלפנינו לקריאה ראשונה.
סאלח טריף: אני מבקש את אישורכם, ואנחנו כמובן נחזור ונדון בכך.
סאלח טריף: מי בעד הנוסח שלפנינו?
סאלח טריף: ה צ ב ע ה בעד – 4 נגד – אין אנחנו מאשרים את החוק לקריאה ראשונה.
סאלח טריף: הצעת חוק לתיקון חוק הכנסת (תיקון – הוועדה המסדרת), התש"ס-2000 – הכנה לקריאה שניה ושלישית
סאלח טריף: אנחנו עוברים לנושא הבא של הצעת חוק לתיקון חוק הכנסת (תיקון – הוועדה המסדרת), התש"ס-2000 – הכנה לקריאה שניה ושלישית.
אופיר פינס-פז: אני מציע שהיועץ המשפטי יציג את העניין.
הצעת החוק: "הצעת חוק הכנסת (תיקון מס' 9), התש"ס-‏2000" – סעיף 1 עוסק בעניינים טכניים.
הצעת החוק: אני קורא את סעיף 2 – הוספת סעיף 2א: "אחרי סעיף 2 לחוק העיקרי יבוא: "הוועדה המסדרת 2א (א) הכנסת תבחר, מוקדם ככל האפשר לאחר היבחרה, ועדה מסדרת; בראש הוועדה המסדרת יעמוד חבר הכנסת מהסיעה של ראש הממשלה הנבחר.
הצעת החוק: (ב) מספר החברים בוועדה המסדרת לא יעל על שבעה עשר, ויהיה, ככל שניתן, לפי יחסי הכוחות של הסיעות בכנסת.
הצעת החוק: "
צבי ענבר: אני רק רוצה להזכיר שבכנסת האחרונה היה מספר חברי הוועדה המסדרת 25, כדי לאפשר עד כמה שאפשר ייצוג רחב בוועדה המסדרת.
סאלח טריף: כדי לא לגזול את זכויותיהן של הסיעות הקטנות על ידי הגדולות, אני מציע שיהיו 25.
שאול יהלום: אני מציע שלכל סיעה שמונה כך וכך, יהיה לפחות נציג אחד.
סאלח טריף: אני מציע שלסיעות מארבעה ומעלה.
צבי ענבר: מינימום שלושה.
שאול יהלום: שלושה.
סאלח טריף: אם אחוז החסימה מוסדר, אז לכל סיעה יהיו לפחות שלושה פה.
ראובן ריבלין: גם 25 זה לא מספיק.
ראובן ריבלין: כדי לשמור על איזון, הואיל שנתת לסיעה בת שלושה חברים, השאלה היא כמה סיעה של חמישה מקבלת.
ראובן ריבלין: אם חמישה מקבלת כמו שלושה, זה חוסר איזון, ולכן היא מקבלת שניים.
ראובן ריבלין: סיעה בת 13 צריכה לקבל שבעה, אז ניתן לה שישה, ואת השביעי למפד"ל, כדי שיהיו לו שניים.
ראובן ריבלין: לישראל אחת יש 26 חברים, ולכן היא צריכה לקבל שמונה, ואם אתה רוצה לעשות איתם צדק, אתה צריך לתת להם תשעה, כי יש להם שניים עודף.
ראובן ריבלין: ש"ס צריכים גם כן לקבל, והגעתי ל-47 חברים בוועדה.
סאלח טריף: המסקנה היא שצריך להרים את הרף של מספר החברים.
ראובן ריבלין: אז אחד לחמישה חברים.
שאול יהלום: ועדה מסדרת היא כעין ועדת רצון טוב, שלא תמיד המתימטיקה המדוייקת חייבת לחול בו.
שאול יהלום: זה צריך להיות משהו בין המתימטיקה לבין הייצוג, וכל החישובים שכאן נובעים ממתימטיקה מדוייקת.
שאול יהלום: אני אומר שבוועדה מסדרת, שלושה חייבים לקבל נציג אחד.
סאלח טריף: אני מציע לקבוע שהכנסת תהיה ועדה מסדרת.
סאלח טריף: חה"כ פינס, אתה תגיע למסקנה שאי אפשר להקים ועדה, לפי החישובים שחה"כ ריבלין עשה.
אופיר פינס-פז: אם אתם רוצים להעלות את זה מ-17 ל-25, אני לא מתנגד.
אופיר פינס-פז: אני מציע לבטל את ההצעה של חה"כ יהלום, ונקבע שזה חייב להיות פרופורציונלי, ואז נעשה את החשבון בשכל ישר, ונראה מה המשמעות של פרופורציונלי מול מספר הסיעות, ואז נראה אם זה לפי שלוש או ארבע, זה ברור שזה יהיה בין שלוש לארבע.
ראובן ריבלין: 120 לחלק לחמש, זה 24 חברים.
אופיר פינס-פז: אני חושב שלא צריך לעגן את זה בחוק, ולהשאיר קצת מרווח.
אופיר פינס-פז: לכתוב 25 פרופורציונלית.
סאלח טריף: אבל אז סיעה של שלושה תגיד לך שהיא חייבת לקבל ייצוג.
סאלח טריף: אם אנחנו לא קובעים בחוק מה המכסה, יכול עדיין אחד שיש לו שניים-שלושה חברים לדרוש ייצוג בוועדה.
סאלח טריף: אם נקבע שזה 25, שזה לפי מדד של חמישה חברי כנסת.
משה גפני: אנחנו נכנסים לפרטים שלפי דעתי אנחנו עושים בהם עוול לחוק טוב, אבל מכאן ואילך הוא נעשה לכל הכנסות.
משה גפני: יכולה להיות כנסת שהסיעה הגדולה בה תהיה של עשרה חברים, ואחרי כן יהיו סיעות יותר קטנות.
סאלח טריף: האסון ממשמש ובא.
משה גפני: אני לא אומר את זה בציניות, זה תהליך שהולך ומתקרב.
משה גפני: כיום יש מספר גדול של סיעות, והסיעות הגדולות הפכו להיות קטנות.
משה גפני: קבעו בוועדת הכנסת 25 חברים, והשתדלו לתת ייצוג מקסימלי.
משה גפני: אני מסכים עם חה"כ פינס שאם תקבע שלושה חברים, אתה בכלל לא יכול לדעת איפה אני אעמוד בכנסת הבאה - -
סאלח טריף: סיכמנו שאנחנו הולכים על פי 25 במקום 17, לפי יחסי הכוחות.
אופיר פינס-פז: אם לא יהיה לסיעה ייצוג, יהיה לה משקיף קבוע.
את הסעיף: "(ג) הוועדה המסדרת תביא לאישור הכנסת הצעה בדבר הרכב הוועדות הקבועות.
את הסעיף: (ד) לוועדה המסדרת יהיו, עד לבחירתה של ועדת הכנסת, סמכויות ועדת הכנסת הנוגעות לסדרי הבית ולדיוני הכנסת.
את הסעיף: "
תיקון סעיף 5: זה תיקון טכני.
תיקון סעיף 5: אלו הם הדברים, כהכנה לקריאה שניה ושלישית.
ראובן ריבלין: אני מציע כחומר למחשבה, לקבוע שלוועדה המסדרת תהיינה סמכויות של ועדת הכספים, עד אשר ועדת הכספים תיבחר.
סאלח טריף: אני מציע שתוקם ועדת משנה של אותה ועדה, אם יש צורך.
סאלח טריף: בוא נאמר שרשאית הוועדה המסדרת לבחור שתי ועדות משנה, ועדת החוץ והבטחון, וועדת הכספים.
ראובן ריבלין: זה כדי למנוע לחצים.
סאלח טריף: אני מציע שהיא לא חייבת לבחור מתוך חבריה.
ראובן ריבלין: מתוך חברי הכנסת הנבחרים.
צבי ענבר: מה ההצעה הראשונה?
ראובן ריבלין: ההצעה הראשונה תאמר שהוועדה המסדרת תוכל לבחור מבין חברי הכנסת החדשים שתי ועדות זמניות, עד כינונן של ועדות קבועות.
סאלח טריף: בנושא כספים וחוץ ובטחון.
צבי ענבר: "הוועדה המסדרת רשאית לבחור מתוך חברי הכנסת הנבחרים, שתי ועדות זמניות בענייני כספים וחוץ ובטחון".
צבי ענבר: מה מספר חבריהן?
סאלח טריף: תשאיר את זה פתוח.
ראובן ריבלין: שמספר חבריהן לא יעלה על הקבוע בחוק.
צבי ענבר: עד לבחירתן של ועדות קבועות - -
סאלח טריף: אני לא מציע לקבוע את מספר החברים.
סאלח טריף: מדובר בוועדה זמנית.
צבי ענבר: שלא יעלה על מספר החברים הקבוע בחוק.
צבי ענבר: זה לא צריך לבוא לאישור המליאה, וזה עד לבחירתן של הוועדות הקבועות.
צבי ענבר: ומוסיפה אתי בצדק, שתמסר כמובן הודעה למליאה.
אופיר פינס-פז: אני מציע לשקול להגביל את משך עבודת הוועדה המסדרת בזמן, לשלושים יום.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אל תגביל.
סאלח טריף: אני מבקש לאשר את החוק לקראת קריאה שניה ושלישית.
משה גפני: רק רגע, יש לי הסתייגות.
משה גפני: ראשית, אני מבקש שחברי הוועדה המסדרת לא יהיו 25 אלא יהיו חמישים, בגלל מספר הסיעות שיהיו בכנסת הבאה, ושנית, אני מציע שחברי הוועדה המסדרת יהיו חברי ועדת הכספים וחברי ועדת החוץ והבטחון, מפני שאני מעריך שבכנסת הבאה גם לא יוכלו להרכיב ממשלה.
סאלח טריף: מי בעד ההסתייגות הראשונה של חה"כ גפני?
סאלח טריף: ה צ ב ע ה בעד – 1 נגד – 3 ההסתייגות לא נתקבלה.
צבי ענבר: ההצעה השניה אומרת שהוועדה המסדרת תשמש גם כוועדת כספים וכוועדת החוץ והבטחון.
סאלח טריף: אני מעמיד את ההסתייגות השניה להצבעה.
סאלח טריף: ה צ ב ע ה בעד – 1 נגד – 3 ההצעה לא נתקבלה.
שאול יהלום: ובלבד שלכל סיעה של ארבעה חברים יהיה ייצוג.
סאלח טריף: ה צ ב ע ה בעד – 1 נגד – 4 ההסתייגות נפלה.
צבי ענבר: כתוצאה מזה שמרשים הוספת הסתייגויות שלא נדונו בוועדה, קורות תקלות.
סאלח טריף: אם מתקבלת אחת ההסתייגויות, אני מושך את החוק.
סאלח טריף: אני מעמיד את הצעת החוק להצבעה.
סאלח טריף: מי בעד להעביר את החוק לקריאה שניה ושלישית?
סאלח טריף: ה צ ב ע ה בעד – 8 נגד – אין הצעת החוק עוברת לקריאה שניה ושלישית.
סאלח טריף: מדובר בהצעת חוק ביטוח רכב מנועי (ביטוח בתנאי תחרות מבוקרת והסדרים לתקופת מעבר) (תיקון – הארכת תקופת המעבר), התש"ס-2000 – של ח"כ דוד טל וקבוצת חברי כנסת (פ/1776).
סאלח טריף: חה"כ דוד טל ביקש להעביר את זה לוועדה המיוחדת שלו, שהוא עומד בראשה.
ארבל אסטרחן: מדובר בתיקון לחוק המקורי שנדון בוועדה המשותפת לכספים וחוקה, וגם תיקון שנעשה בכנסת זו נדון בוועדה המשותפת לכספים ולחוקה.
ארבל אסטרחן: הוועדה המשותפת קיימת מכוח החוק עצמו, אמנם לא כוועדה שתפקידה לחוקק, אלא כוועדה שמדי שלושה חודשים נמסר לה דיווח.
סאלח טריף: אפשר להעביר את זה לוועדה המשותפת לכספים ולחוקה.
סאלח טריף: ה צ ב ע ה בעד – 7 נגד – אין הצעת החוק עוברת לוועדה המשותפת לכספים ולחוקה.
צבי ענבר: יושב ראש ועדת הכלכלה פנה אליי בעניין מכתב ששלח מזכיר הכנסת, שאומר: "בשעה 18:30 ביום ה-1 באוגוסט, יתקיים טקס הצהרת אמונים של נשיא המדינה הנבחר, ולאחריו קבלת פנים.
צבי ענבר: על כן, על פי החלטת היושב ראש והסגנים, לא תקיים הכנסת באותו יום כל פעילות, לרבות ישיבות ועדות".
צבי ענבר: בא יושב ראש ועדת הכלכלה ושאל מדוע שלא יוכל לקיים ישיבות ועדת הכלכלה בבוקר.
צבי ענבר: קודם כל, הגעתי למסקנה שליושב ראש הכנסת והסגנים אין סמכות לקבוע אם ועדה תקיים או לא תקיים ישיבות באותו יום.
צבי ענבר: הסמכות היחידה, לדעתי, הקיימת, נתונה לוועדת הכנסת, משום שכתוב במסגרת סמכויותיה "סדרי הבית".
צבי ענבר: כלומר, מזכיר הכנסת וסגנו אמרו שהם יבהירו לוועדת הכנסת מדוע לא ניתן גם בבוקר לקיים.
צבי ענבר: צריך להזמין אותם.
סאלח טריף: נביא את זה מחר.
סאלח טריף: אני מבקש להכריז, כדי שלא יהיה ספק, שהצעת החוק לביטוח רכב מנועי תעבור לוועדה המשותפת לעניין ביטוח רכב מנועי.
סאלח טריף: אני רוצה לאשר את ההרכב.
סאלח טריף: אתי, תאמרי בבקשה את השמות.
אתי בן-יוסף: ישראל אחת – 2 חברים, מקסים לוי וסופה לנדבר; סיעת הליכוד – 2 חברים, יובל שטייניץ ומיכאל איתן; ש"ס – 2 חברים, עוד לא נתנו שמות; מר"צ – חבר אחד, וחברת הכנסת זהבה גלאון הגישה ערעור יחד עם מכתב של מודי זנדברג; האיחוד הלאומי – חבר אחד, בנימין אלון; סיעת המרכז – עוד לא נתנו שם; שינוי – יוסף לפיד; מפד"ל – חיים דרוקמן; נציגי הסיעות הערביות – מוחמד ברכה; יהדות התורה – טרם נתנו; ישראל בעליה – יולי אדלשטיין.
אתי בן-יוסף: סך הכל, 15 חברים.
סאלח טריף: אני מבקש לאשר את ההרכב הזה כפי שהובא, ואני פונה ליתר הסיעות שיביאו לנו את הנציגים שלהן בהקדם האפשרי, כי הוועדה תצטרך לשבת בקרוב.
סאלח טריף: ה צ ב ע ה בעד – 2 נגד – אין ההרכב אושר.
סאלח טריף: אני מבקש להביא מחר לדיון את הערעור של חברי הכנסת מילוא, גלאון וזנדברג.
סאלח טריף: אנחנו קבענו והוועדה בחרה, אבל אני רוצה שאם חבר כנסת מעלה איזשהו ערעור, שהערעור יידון.
משה גפני: אדוני היושב ראש, יכולה להיות סיעה שבכלל מתנגדת לחוק, לאו דווקא לגבי החוק הזה, ואתה קובע הרכב ועדה, והוועדה מאשרת את ההרכב שאתה מציע, והסיעה לא תשלח את הנציגים שלה.
משה גפני: האם אז הוועדה לא תקום?
סאלח טריף: ברגע שהמליאה מקבלת הודעה על בחירת הוועדה, הוועדה קמה.
צבי ענבר: המליאה היא שבוחרת את הוועדה המיוחדת.
צבי ענבר: הכנסת בוחרת את הוועדה.
סאלח טריף: האם אני יכול להביא מחר את ההרכב הזה, אפילו אם הוא חסר?
צבי ענבר: הטוב ביותר זה שאתה מודיע שסיעה שלא תמסור את שמות נציגה, אז ועדת הכנסת תחליט מי נציגה.
סאלח טריף: אני מניח שמחר, אחרי שיהיה ערעור על העניין הזה, ויהיה דיון, יוכלו הסיעות למשוך את השמות, ואז צריך לקחת בחשבון שצריך להביא את זה לאישור המליאה.
משה גפני: האם אנחנו יכולים להחליט דבר כזה, שאם למשל מר"צ לא נותנים שם, אז מאשרים - -
סאלח טריף: אם הוועדה תאושר על ידי הכנסת, אז היא תעכב את הוועדה?
צבי ענבר: אני רוצה להבהיר שני דברים, מבחינת העיקרון שבדבר.
צבי ענבר: ראשית, מבחינת העיקרון שבדבר, לא ייתכן שאי שיתוף פעולה מצד סיעה, יאיין הקמת ועדה.
צבי ענבר: שנית, אני חושב שזו פרקטיקה לא נכונה להביא למליאת הכנסת ולהגיד נציג סיעה, משום שכך הכנסת לא בחרה.
צבי ענבר: הכנסת צריכה לבחור את החברים, והיות שזו הצעה של ועדת הכנסת, הזכות והסמכות להציע היא לוועדת הכנסת.
צבי ענבר: זה שוועדת הכנסת מתחשבת בסיעות ושומעת להן, זה בסדר, אבל אם לא יהיו שמות, תציע ועדת הכנסת שמות, ולכל סיעה יש זכות להחליף.
משה גפני: לגבי השמות, האם צריך להביא את זה שוב לאישור ועדת הכנסת?
צבי ענבר: לא, הסיעה שולחת מכתב ליושב ראש הוועדה, ויושב ראש הוועדה מודיע במליאה.
סאלח טריף: הסעיף הראשון בסדר היום: השגות לתיקון סעיף 27א לתקנון.
מ' בוטון: אדוני היושב-ראש, יש טענה של נושא חדש.
צ' ענבר: כשיש טענה לנושא חדש – זה צריך להיות הנושא הראשון שנדון בישיבה.
סאלח טריף: אני מאד מצטער.
סאלח טריף: אני לא מביא זאת לסדר היום.
צ' ענבר: חייבים להביא זאת.
צ' ענבר: יש תקנון, אדוני היושב-ראש.
צ' ענבר: התקנון אומר שכשיש טענה של נושא חדש – זה יהיה הנושא הראשון בסדר היום.
קריאה: מי ביקש לטעון טענה של נושא חדש?
רענן כהן: הוועדה.
צ' ענבר: ועדת העבודה והרווחה.
מ' בוטון: משרד הביטחון טען טענה של נושא חדש בקשר לחוק חיילים משוחררים.
סאלח טריף: אני מצטער, אני לא רוצה לדון בעניין הזה.
סאלח טריף: הסעיף הראשון בסדר היום הוא: השגות לתיקון סעיף 27א לתקנון.
סאלח טריף: אי-אפשר להפתיע אותי.
סאלח טריף: צריך להגיד לי את זה.
סאלח טריף: אני רואה את העניין הזה הבוקר ויש לנו היום סדר יום עמוס.
קריאה: אני לא מאמין שהאוצר טוען טענה של נושא חדש.
מ' בוטון: שמעתי זאת במו אוזניי בישיבה בוועדה.
רענן כהן: אדוני היושב-ראש, גם אתמול ישבתי עם שר האוצר למעלה משעה.
רענן כהן: היום בבוקר סיכמנו שלא מגישים הסתייגויות.
רענן כהן: כמו שרצינו לבטל את סעיף 12, שזה נושא חדש, צריך להיות הגון בשני הצדדים.
רענן כהן: שר האוצר לא יכול לבוא ולעשות משחק, כשהוא מציע כאן, בהסתייגות, להוריד את כל מה שהחיילים מקבלים.
רענן כהן: לא יכול להיות צד אחד של הגינות.
רענן כהן: לכן, על אף שהנושא הוא חדש – אני מבקש לאפשר לנו לומר את הדברים, כדי שנוכל להגיש הסתייגות.
סאלח טריף: עם כל הכבוד שיש לי לשר האוצר, אתה מבקש שתהיה כאן הגינות.
סאלח טריף: באיזו הגינות אנהג אם אדון בטענת נושא חדש, כאשר שר האוצר איננו כאן?
סאלח טריף: לא הזמנו אותו לישיבה.
סאלח טריף: איך אפשר לדון בזה.
סאלח טריף: חבר הכנסת בני אלון, אתה איש הגון, האם אני יכול לעשות זאת?
בנימין אלון: אין לי שום אינפורמציה בנושא.
דוד טל: אולי אפשר להעביר את הנושא לסוף סדר היום ובינתיים אפשר יהיה להזמין את אנשי האוצר.
סאלח טריף: אני מוכן לשקול להעביר את הנושא לסוף סדר היום.
אופיר פינס-פז: רבותיי, הטענה בנושא זה בוטלה.
מ' בוטון: היא לא בוטלה.
צ' ענבר: אם יש טענות לאוצר – צריך להזמין את האוצר.
צ' ענבר: זה נכון.
צ' ענבר: אם מדברים על זה – זה דבר אחר לגמרי.
רענן כהן: אני מקבל את ההחלטה של היועץ המשפטי.
סאלח טריף: רבותיי, אנחנו מתחילים את הדיון לגבי סעיף 27א.
סאלח טריף: מדובר כאן על תיקון התקנון בנושא נעילת ישיבת הכנסת, בהתאם לבקשת יושב-ראש הכנסת.
סאלח טריף: זאת כדי למנוע מצב שבו יושב-ראש הישיבה תופס "קריזה" בלשון העם ונועל ישיבה בגלל איזשהו כעס.
סאלח טריף: כבר היה מקרה כזה.
רוני מילוא: אפשר לתקן ולומר שכלל זה יחול למעט על חבר הכנסת דוד טל.
רוני מילוא: (בהומור).
סאלח טריף: חבר הכנסת טל, בבקשה.
דוד טל: אדוני היושב-ראש, קודם כל, אני מוכרח למחות על דבריו של היושב-ראש שדיבר על מקרה שבו יושב-ראש הישיבה מקבל "קריזה", או שהוא נועל ישיבה בגלל כעס מסויים.
דוד טל: לא היתה פה כל "קריזה" וגם לא כעס.
דוד טל: נהגתי כך כי רציתי להיות צמוד לכללי מינהל תקין.
דוד טל: לא היה שר סביב שולחן הממשלה.
דוד טל: יושב-ראש הכנסת בכבודו ובעצמו התייחס לנושא מספר פעמים.
דוד טל: זוהי פגיעה וזילות בבניין הזה.
דוד טל: אני בסך הכל שמרתי על כבודו של הבית הזה.
סאלח טריף: העניין הוא שלא סומכים.
דוד טל: אם לא סומכים – שלא ימנו סגנים ליושב-ראש וממלאי מקום.
דוד טל: במקרה כזה היושב-ראש ינהל את כל הישיבות, מהבוקר ועד הלילה.