GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
סהר פינטו: כאשר יתקיים דיון בוועדה ואתה ביחד עם חברי הוועדה תגידו לממשלה שזה נושא שאתם סבורים שראוי כן להקדים את הדיון בו, הממשלה תתנהג אחרת.
סהר פינטו: כך קרה בממשלה הקודמת.
יריב לוין: זאת כבר טרוניה מסוג אחר לגמרי, טרוניה שלקוּחה ממקום אחר.
יריב לוין: היא לא נוגעת לתחום הנוהל, אלא לתחום המחויבות שאנחנו מגלים כלפי המשמעת הקואליציונית והאם אנחנו לא לוקחים אותה רחוק מדי.
יריב לוין: זה ויכוח פוליטי שלא צריך להתנהל כאן.
יריב לוין: אני מודה – אני מוכן להגיד את זה אפילו לפרוטוקול – שעל הקדמת דיון באיזה הצעת חוק, על זה לא אריב עם הממשלה כאשר היא מתנגדת לכך.
יריב לוין: אני משאיר את היכולת שלי להפעיל לחץ על הממשלה למשל לגבי חקיקת חוק משאל-עם, אני מודה, אני לא מסתיר את זה.
יריב לוין: זה כבר עניין פוליטי שלא שייך לנושא שלנו.
יריב לוין: זה לא שייך לעובדה שלא אתן להם להגיד לי: תעכב את זה לעוד חודש כדי למנוע מן האופוזיציה להביא את זה למגרש הציבור.
יריב לוין: את זה לא אתן לעשות.
יריב לוין: אני סבור שכאן האיזון נכון.
יריב לוין: מצד שני, גם לא אגיד להם: רבותי, תהיו בכוננות ביום שלישי להפתעה התורנית בלי שאתם יכולים בכלל לגבש עמדה.
יריב לוין: אז תבוא הממשלה ותגיד: אנחנו דווקא סבורים שיש סיכוי טוב ששרים יתמכו, אבל אנחנו לא יודעים את עמדתם אז אין לנו ברירה אלא להתנגד.
יריב לוין: זה נורא נחמד, אבל זה לא נכון ולא צודק.
רונית חייקין יעקובי: על שעון הקיץ אנחנו שומעים כבר 3 חודשים אותו דבר.
יריב לוין: אלה בעיות נקודתיות.
יריב לוין: זה לא שלשעון הקיץ יש נגיעה ליכולת להביא הצעת חוק לכאן בפטור מחובת הנחה.
יריב לוין: כאשר הבאתם דברים, אפילו שהיו מביכים מבחינתנו, דאגתי לקיים כאן דיון והצבעה, לא ויתרתי.
יריב לוין: אין כאן בכלל שאלה.
יריב לוין: זה לא שאני אומר לכם: רבותי, כאשר הם מתנגדים אני לא רוצה לדון בזה.
יריב לוין: להיפך, כל דבר שהם יודיעו על התנגדותם כאשר אתבקש יבוא מייד לדיון ולהצבעה כאן.
פרח לרנר: היו מקרים שהצעות חוק של האופוזיציה עברו בוועדת השרים לענייני חקיקה וקיבלו פטור מחובת הנחה.
לימור ברמן: עברו שנתיים לעבודת הממשלה הזאת וכמה נושאים עלו?
פרח לרנר: את כאילו מבטלת את האפשרות הזאת.
לימור ברמן: הרי מה זה קריאה טרומית?
לימור ברמן: היא לא קריאה ראשונה, שנייה או שלישית, לאחר שעבדו על הצעת החוק.
לימור ברמן: קריאה טרומית, מכיוון שהרוב נופל, מטרתה להעלות את הנושא על סדר היום.
לימור ברמן: זה מה שההצעה הזאת אומרת.
פרח לרנר: אבל בלי לקבל את עמדת הממשלה?
איל זנדברג: זה לא נועד למטרה הזאת.
איל זנדברג: הצעת חוק נועדה לקדם חקיקה, לא רק ליצור דיון ציבורי.
פרח לרנר: היא יוצאת מנקודת הנחה שבכל מקרה ההצעה נופלת.
לימור ברמן: בדרך כלל אנשי האופוזיציה לא מקבלים הזדמנות כזאת.
אברהם מיכאלי: מה המכסה שיש לך להצעות רגילות באותו שבוע?
לימור ברמן: הצעות רגילות גם עוקרו מעיקרן כי הן עולות ב-7-8 בערב כאשר אין כאן אף אחד.
אברהם מיכאלי: סליחה, אבל זה בעיה של הכנסת, איך הכנסת מתייחסת להצעות לסדר.
אברהם מיכאלי: אם למישהו כל-כך דחוף שנושא מסוים יעלה לדיון ציבורי, שיגיש הצעה רגילה ושלום על ישראל.
אברהם מיכאלי: למה להגיש הצעת חוק?
רונית חייקין יעקובי: כי אף אחד לא ישמע על כך.
אברהם מיכאלי: הרי במילא לא ישמעו גם כאשר הצעת חוק עולה ביום רביעי בשעה 12.
יריב לוין: אם הם יבואו בגישה הזאת הם ימוטטו את ההסדר שגלעד עשה עם מזכירות הכנסת.
רונית חייקין יעקובי: יש פיילוט עד סוף מרץ.
יריב לוין: הדבר הזה יבטל את הפיילוט.
יריב לוין: אין לי בעיה שיתמוטט ההסדר.
פרח לרנר: בדקתי.
פרח לרנר: אני חוזרת עם תשובה.
תמי כנפו: דיברת עם השר בגין?
פרח לרנר: על זה לא דיברתי עם השר בגין.
יריב לוין: תדברי עם השר בגין.
יריב לוין: הוא לקח על עצמו לטפל בזה.
סהר פינטו: יש גבול לאטימות.
סהר פינטו: אין שום הצדקה שהצעת חוק ממשלתית שיכולה להיות כמו חוק הרפורמה במינהל מקרקע ישראל יהיה לה חובת הנחה של יומיים, ואם הממשלה רוצה היא יכולה לשנות כאן חוק-יסוד תוך כדי קבלת פטור מחובת הנחה והעברת שלוש קריאות באותו יום, ואילו הצעת חוק פרטית צריכה לחכות 45 ימים שבועיים מראש לתת לממשלה כדי שהיא תדע שזה יעלה בעוד שבועיים ושבינתיים תגבש את עמדתה.
צבי יעקבזון: מותר לרגע להעמיד דברים על דיוקם?
צבי יעקבזון: צריך לעשות קצת סדר.
צבי יעקבזון: נכנסתי רק עכשיו.
צבי יעקבזון: מר סהר פינטו, הדברים שאמרת כרגע – ואני לא מתייחס לאופוזיציה וקואליציה – שלא הוגן שלממשלה יש יומיים חובת הנחה ואילו לחבר כנסת 30 או 45 ימים, בינינו, זה לא מדויק.
צבי יעקבזון: כאשר הממשלה מניחה כאן הצעת חוק זה אחרי שהממשלה ערכה דיונים בתוכה.
צבי יעקבזון: נותנים לה 30 או 45 ימים כדי להעביר את הצעת החוק בין השרים.
סהר פינטו: בין השרים, אך חברי הכנסת והציבור לא רואים את הנוסח הסופי.
צבי יעקבזון: אני לא מצליח להבין מה הוא רוצה.
צבי יעקבזון: הוא רוצה לדון בפטור מחובת הנחה רק אחרי הדיון בוועדת השרים לענייני חקיקה?
אברהם מיכאלי: כך זה קורה עכשיו.
רונית חייקין יעקובי: זה כך כבר שנתיים.
צבי יעקבזון: אבל צריך לדעת שרוב הצעות החוק נדונות בוועדת השרים לענייני חקיקה כבר אחרי שחלפו 45 ימים.
תמי כנפו: לא מדברים על זה.
תמי כנפו: מדברים על פטור מחובת הנחה.
רונית חייקין יעקובי: אנחנו רוצים להקדים, למשל אם יש משהו אקטואלי בנושא הדלק – היום אנחנו צריכים לחכות שבועיים.
רונית חייקין יעקובי: אנחנו רוצים שזה יעלה כאן
רונית חייקין יעקובי: לפני תום 45 ימים.
צבי יעקבזון: אני שואל שאלה פשוטה, באיזו זכות הוא מבקש את זה?
רונית חייקין יעקובי: זה הסכם שנתקבל לפני שנתיים.
סהר פינטו: הרבה יותר חשוב לו שיקבל שבועיים קודם.
רונית חייקין יעקובי: סמכותו כיושב-ראש ועדת הכנסת לא לקבל את השחרור מחובת הנחה.
צבי יעקבזון: איזו זכות יש לו להגיד: אני לא רוצה לדון בזה?
אברהם מיכאלי: אלה ההסכמות.
יריב לוין: כל הזכות שבעולם.
צבי יעקבזון: אתה יכול להגיד: אני כיושב-ראש לא אדון בוועדה עד שחבר הכנסת הזה לא - - -?
סהר פינטו: באמת עוברים במשך 45 ימים על כל הצעות החוק?
סהר פינטו: את רוצה להגיד לי שעל 3,000 הצעות עוברים בממשלה?
יריב לוין: אני רוצה להיראות בסדר, אז לא אסכל את בקשתך, אלא רק אדוּן בה אחרי 35 ימים.
יריב לוין: איפה כתוב שזה אסור?
צבי יעקבזון: אם אתה דיקטטור זה בסדר.
יריב לוין: לא עשיתי את זה אף פעם, אבל יש לי סמכות לעשות כן.
צבי יעקבזון: לא אמרתי שזה לא הגיוני.
צבי יעקבזון: אמרתי: יש כנסת ויש ממשלה.
צבי יעקבזון: אין קשר בין כנסת לממשלה.
יריב לוין: אשאל אותך שאלה פשוטה: העברתי הצעת חוק שנוגעת למשרד הפנים אל ועדת הפנים והגנת הסביבה.
יריב לוין: התגלעו חילוקי דעות ביני ובין שר הפנים, בין שנוגעים לנושא ובין שלא נוגעים בו כלל.
יריב לוין: יושב-ראש ועדת הפנים והגנת הסביבה, יש לו 6 חודשים שבהם הוא יכול לדחות את הדיון בעניין שלי.
יריב לוין: אחרי 6 חודשים הוא קבע דיון, דן, אך לא הצביע.
יריב לוין: הוא קבע שצריך לשמוע עוד מומחים ועוד אנשים וכך סחב את העניין.
יריב לוין: ברצותו, החוק לא יגיע לעולם למליאה.
יריב לוין: אתה יודע את זה.
איל זנדברג: אפשר להביא אותו גם לוועדת הכנסת.
יריב לוין: אני יכול לעשות גם עוד כמה דברים.
יריב לוין: אני יכול לקיים הצבעה - - -
צבי יעקבזון: אתה יכול, אבל לא מדובר על המסלול הזה.
צבי יעקבזון: אתה מדבר כרגע על סדר תקין של דיון.
יריב לוין: הסדר התקין הוא שידון יושב-ראש ועדה בהצעות המונחות בפניו כסדרן, כפי שהועברו אליו.
יריב לוין: זה כמובן לא עובד כך.
צבי יעקבזון: יושב-ראש הוועדה אומר: אני רוצה סייג, והסייג שהוא דן בפטור מחובת הנחה רק אחרי דיון בוועדת השרים לענייני חקיקה.
יריב לוין: לא, אני לא מוכן שיהיה סייג כזה, חס וחלילה.
לימור ברמן: כך קורה בפועל.
יריב לוין: אמרתי שיש לי איתם הסדר של הסכמה, שהוא trade מסוים שיכול בוודאי גם להשתנות.
יריב לוין: אני לא רוצה להיות לעולם ועֵד במצב שוועדת השרים לענייני חקיקה תגיד לי: דנו, לא הצלחנו לגבש עמדה ולכן אנחנו צריכים עוד שבועיים.
צבי יעקבזון: לא הבנתי.
צבי יעקבזון: כלומר אתה לא רוצה להוסיף סייג כזה?
אברהם מיכאלי: זה נוהל לא כתוב, בהסכמה.
יריב לוין: זה הסדר בהסכמה, שלדעתי עבד יפה ושירת את כולם.
יריב לוין: אם יש מי שחושבים אחרת, אני מוכן לשקול אותו פעם נוספת.
יריב לוין: אני חושב שהוא עבד בסך הכול יפה.
אברהם מיכאלי: לכן המילה דיקטטור לא שייכת לעניין.
יריב לוין: אני סבור שלא נכון להפוך את ועדת הכנסת לוועדה שדרך הצינור של הדיונים בפטור מחובת הנחה דנה בכל הנושאים בעולם והופכת עצמה למחליפה של הוועדות האחרות.
יריב לוין: יש מי שהיתה להם גישה יותר אימפריאליסטית משלי, אבל זה בסדר.
יריב לוין: אני יכול לדון בכל דבר בוועדת הכנסת ואז הדיון בוועדה האחרת כבר יתייתר, אבל זה נראה לי לא נכון.
יריב לוין: הסברתי לגברת פרח לרנר דבר אחד, שההסדר שהגעתם אליו עם השר בגין, שבעיניי הוא הסדר מצוין, נשען, בין השאר, על ההבנה שכאן אנחנו יורדים ל-30 ימים.
יריב לוין: אם ההבנות לא יבוצעו, ההסדר יקרוס.
סהר פינטו: זה נועד לשרת אותו דבר.
יריב לוין: לכן אני מציע לכם לשקול היטב את ההצעה, שהיא נכונה.
יריב לוין: ההסדר מול השר בגין הוא הסדר טוב שמשרת את כולם ויש בו היגיון.
יריב לוין: אני בעד לשמר אותו.
יריב לוין: אם אתם רוצים לשבור אותו, תשברו אותו.
רונית חייקין יעקובי: בינתיים רק קיבלו, אך לא נתנו כלום.
איל זנדברג: לא בכנסת הזאת, אבל בכנסת הבאה זה הסכמה שתמשיך לחול.
יריב לוין: רבותי, העניין הזה לא יסתדר בלי הצד שלכם בו.
רונית חייקין יעקובי: נראה לך הגיוני שבמשך שנה וחצי הממשלה לא דנה בערעורים של חברי כנסת?
פרח לרנר: זה לא לשולחן הזה.
איל זנדברג: מה זה ערעורים של חברי כנסת?
צבי יעקבזון: אם זה חברים מהקואליציה, לא נראה לי.
רונית חייקין יעקובי: השר מערער על הממשלה והדיון מתעכב.
יריב לוין: שנה וחצי?
יריב לוין: יש לי הצעת חוק שמתעכבת זמן רב יותר לערעור.
רונית חייקין יעקובי: עם כל מה שתביא הממשלה, וגם אם תעלה לנו 2-3 דברים לערערים, בסוף חודש מרץ הפיילוט יסתיים.
רונית חייקין יעקובי: זה אִיוּם.
יריב לוין: זה לא אִיוּם.
יריב לוין: כך זה צריך להיות, כי אחרת האיזון נשבר.
יריב לוין: בעניין הזה אני לגמרי אתך.
רונית חייקין יעקובי: אי אפשר כל היום רק לקחת.
פרח לרנר: לא השתתפתי בישיבה עם השר בני בגין.
פרח לרנר: האם באותו דיון דנו גם בעררים?
יריב לוין: לא ייתכן שהצעת חוק שלי ממתינה כבר שנה וחצי בממשלה ולא דנים בערר.
פרח לרנר: בעררים אתם מתפרצים אל דלת פתוחה.
פרח לרנר: הנושא הזה נדון בימים אלה אצל מזכיר הממשלה.
רונית חייקין יעקובי: גלעד סממה כבר אמר לנו שזה - - - אנחנו בדצמבר, ובינואר, ובפברואר ובינתיים חבר הכנסת חיים אורון פורש.
יריב לוין: לך יש עוד יתרון, כי את יכולה להחליט להביא את זה להצבעה גם אם זה נופל.
יריב לוין: לא מעניינת אותך הממשלה.
יריב לוין: אני אפילו את זה לא יכול לעשות.
רונית חייקין יעקובי: אז תחתים אותי ואני אגיש את זה.
יריב לוין: החתמתי את חברת הכנסת יולי תמיר אבל היא פרשה מן הכנסת.
אברהם מיכאלי: איך אפשר להחתים אותך?
אברהם מיכאלי: אחרי מעשה אי אפשר.
אברהם מיכאלי: זה אחת הבעיות, שאי אפשר אחרי הגשה להחתים עוד חברי כנסת על הצעת החוק.
אברהם מיכאלי: גם זה אבסורד.
יריב לוין: אחרת זה ייהפך בכלל למסחרה.
יריב לוין: זה בלתי אפשרי.
ארבל אסטרחן: נשאיר את ה-"30 ימים"?
ארבל אסטרחן: האם אנחנו רוצים שהתנאי להקדמה הוא שהממשלה תומכת בהצעת החוק, או די כאן שהיא אינה מביעה עמדה?
ליאור נתן: רק כאשר הממשלה תומכת בהצעת החוק.
ליאור נתן: לפעמים אין עמדת ממשלה כי לא שולחים את זה לכל מיני גופים.
קריאה: כאשר לראש הממשלה אין עמדה זה עובר לכנסת ויש חופש הצבעה.
תמי כנפו: בדרך כלל אין עמדה בחוקי בחירות.
איל זנדברג: אין עמדה גם בחוקי בחירות, אבל לא רק.
איל זנדברג: האם לא קורה שקבוצה אחרת באה לממשלה ומבקשת ממנה לא למהר ולברר את העניין?
איל זנדברג: אינני יודע.
איל זנדברג: אין לי תשובה.
יריב לוין: דבר אחד אני רוצה לומר.
יריב לוין: בישיבה הזאת – ואני מברך את כל מי שהגיעו, וכולם מוזמנים – אבל הוכח שהסיכוי היחיד לקדם את התקנון הוא כאשר דנים רק שלושה אנשים.
ליאור נתן: הנושא הזה מעורר התרגשות.
יריב לוין: בואו נהיה קצת קונסטרוקטיביים.
יריב לוין: נשמע את עו"ד ארבל אסטרחן וננסה להתקדם קצת.
ארבל אסטרחן: אני רוצה לחזור לרגע לפסקה הראשונה.
ארבל אסטרחן: מה אנחנו רוצים שהממשלה תודיע כדי שהכנסת תוכל להעלות הצעות חוק לפני שעוברת התקופה?
ליאור נתן: אם הממשלה הסכימה, אם הממשלה הביעה תמיכה בהצעת חוק, במסגרת התמיכה שהיא מעבירה אל מזכירות הכנסת, או גם כאשר לא קבעה עמדה, זה היינו הך מבחינתנו.
ארבל אסטרחן: אפשר להגיד "לא התנגדה", כפי שהציע כאן מר צביקה יעקבזון, או אולי רוצים שהיא תודיע שהיא תומכת או לא מביעה עמדה?
איל זנדברג: ההחלטה בוועדת השרים לא אומרת: אנחנו לא מתנגדים.
סהר פינטו: לא צריך לשנות את זה.
סהר פינטו: יכולה להיות ממשלה פחות אכזרית, שתתנגד להצעת החוק אבל תסכים שהיא כן תעלה.
סהר פינטו: זה קרה בעבר.
סהר פינטו: למה לא? זה הנוסח.
ארבל אסטרחן: יכולות להיות שתי הודעות: הודעה שהם מסכימים שזה יעלה - - -
יריב לוין: רבותי, אנסה לפשר במחלוקת הקטנטונת הזאת.
יריב לוין: כאשר הממשלה מודיעה שהיא תומכת או לא מתנגדת, יראו את הודעתה כאילו היא גם הסכימה לפטור.
יריב לוין: כאשר הממשלה מתנגדת, היא תוכל להודיע שהיא מסכימה לפטור בנפרד.
יריב לוין: פתרנו את הבעיה הזאת?
יריב לוין: נו, זה באמת שטויות.
ארבל אסטרחן: האם רוצים לקבוע איך היא מודיעה, שמזכיר הממשלה מודיע או מזכירות הממשלה, או מספיק לכתוב "הממשלה הודיעה"?
פרח לרנר: "מזכירות הממשלה".
ארבל אסטרחן: "הממשלה הודיע בכתב באמצעות מזכירות הממשלה"?
ליאור נתן: עכשיו את מסבכת.
ליאור נתן: במקביל מתנהל עכשיו דיון על מערכת המחשוב החדשה המשותפת.
ליאור נתן: זאת הדרך.
ארבל אסטרחן: את פסקה (1) ניסחנו עכשיו.
ארבל אסטרחן: בפסקה (2) משאירים את הסמכות של ועדת הכנסת, עם הקוורום של השליש.
ארבל אסטרחן: בפסקה (3), תנאי נוסף שמאפשר את הקדמת הדיון הוא אם הצעת החוק הוצמדה להצעת אחרת, שזה הסעיף הבא, סעיף 5 שמאפשר את ההקדמה, שתיכף נראה אותו.
אברהם מיכאלי: איפה בתקנון מדובר על הצמדה?
אברהם מיכאלי: איפה כתוב אם זה צריך להיות בנשיאות או לא צריך להיות בנשיאות?
יריב לוין: נעבור על זה.
ארבל אסטרחן: סעיף 5 עוסק בהצמדה.
ארבל אסטרחן: הוא קיים היום בצורה פחות מפורטת בסעיף 134(ג) לתקנון, אבל באותו עיקרון.
ארבל אסטרחן: הוא קובע כדלקמן: "(א) לבקשת יוזם הצעת החוק, יצמיד יושב-ראש הכנסת" – היום לא כתוב מי עושה את זה, היום כתוב שזה יוצמד.
יריב לוין: למעשה הפרקטיקה היום היא שהלשכה המשפטית מחליטה, ואני חשבתי שהיא מייעצת.
יריב לוין: ההחלטה היא החלטה של יושב-ראש הכנסת או של הנשיאות.
אברהם מיכאלי: זאת בדיוק השאלה.
רונית חייקין יעקובי: ההצמדה היא אחרי הנשיאות.
יריב לוין: לכן קבענו את יושב-ראש הכנסת, בשל סיבה פרקטית.
יריב לוין: הנכון ביותר שזה יהיה הנשיאות, אך מאחר וזה אחרי הנשיאות הסמכנו את יושב-ראש הכנסת.
אברהם מיכאלי: אם גיליתי ברביעי בבוקר - - -
רונית חייקין יעקובי: אתה לא יכול ביום רביעי.
רונית חייקין יעקובי: מצמידים עד ערב יום שני.
אברהם מיכאלי: גם זה נוקשות בירוקרטית.
אברהם מיכאלי: אם אחר-הצהרים של יום שלישי גיליתי שהצעת החוק שלך עולה והיא אותה הצעת חוק כמו שלי, למה לא לאפשר להצמיד אותן?
תמי כנפו: נכון, לפעמים יש תוספת של הצעות חוק שאנחנו לא מודעים להן.
ארבל אסטרחן: לגבי תוספת כתוב שזה ביום של התוספת.
אברהם מיכאלי: אתם אומרים: "יושב-ראש הכנסת".
אברהם מיכאלי: יושב-ראש הכנסת לא פנוי לדברים הללו.
ארבל אסטרחן: צריך להפריד את התהליך.
ארבל אסטרחן: חבר הכנסת צריך לבקש את זה עד ליום שני.
רונית חייקין יעקובי: זה ייעשה במזכירות הכנסת.
רונית חייקין יעקובי: זה עניין טכני.
יריב לוין: אתם רוצים לקבוע שההצמדה תהיה על-ידי מזכיר הכנסת?
יריב לוין: אני מוכן, אין לי בעיה.
יריב לוין: זה יהיה מזכיר הכנסת.
תמי כנפו: הרי צריך את הייעוץ המשפטי.
יריב לוין: ברור, אבל זה הליך פנימי.
יריב לוין: הייעוץ המשפטי שקוף בתוך התהליך.
יריב לוין: ברור שכל התהליך מלווה בייעוץ.
ארבל אסטרחן: "לבקשת יוזם הצעת החוק, יוצמד הדיון המוקדם של הצעת החוק (בחלק זה – הצעת החוק המוצמדת) לדיון המוקדם או לקריאה הראשונה של הצעת חוק אחרת (בחלק זה – הצעת החוק המקורית)," כלומר, יש הצעת חוק על סדר היום, לדיון בקריאה טרומית או בקריאה ראשונה.
ארבל אסטרחן: מצמידים אליה הצעה אחרת, ותיכף נראה את התנאים.
ארבל אסטרחן: "אף אם יש בכך משום חריגה מהמכסה השבועית כאמור בסעיף 171, בהתקיים כל אלה: (1) הצעת החוק המוצמדת זהה או דומה בעיקרה להצעת החוק המקורית או שהיא נכללת בה;" לפעמים הצעת החוק המקורית רחבה וההצעה המוצמדת היא רק חלק מן ההצעה הרחבה.
ארבל אסטרחן: זה אפשרי, אבל לא להיפך.
ארבל אסטרחן: אמנם לא נאמר בתקנון, אבל מי שנותן את חוות הדעת כאן זה הלשכה המשפטית.
ארבל אסטרחן: תנאי נוסף שקיים היום הוא: "(2) הצעת החוק המוצמדת היתה מונחת על שולחן הכנסת במשך שבועיים לפחות לפני מועד הדיון או לפחות אותו פרק זמן שבו היתה מונחת הצעת החוק המקורית.
ארבל אסטרחן: " הרעיון הוא שחבר הכנסת לא יראה שיש הצעה על סדר היום, יניח מייד מהר-מהר הצעה אחרת ויבקש להצמיד.
ארבל אסטרחן: ההצעה צריכה להיות מונחת לפחות שבועיים, או אותו פרק זמן.
ארבל אסטרחן: אם ההצעה הראשונה קיבלה פטור והיתה מונחת בעצמה פחות משבועיים אז גם המוצמדת יכולה להיות מונחת פחות זמן.
ארבל אסטרחן: "(ב) בקשת הצמדה תוגש למזכיר הכנסת עד סיום דיוני המליאה ביום שבו פורסם סדר היום לאותו שבוע או ביום שבו נוספה הצעת החוק המקורית לסדר היום.
ארבל אסטרחן: " בדרך כלל זה יום שני, אבל אם הוסיפו ביום שלישי משהו לסדר היום אז אפשר ביום שזה נוסף, ביום שזה התפרסם.
אלינור ימין: איך אפשר להוסיף משהו אחרי הנשיאות?
ארבל אסטרחן: לא מוסיפים.
תמי כנפו: בהסכמה מוסיפים חוקים כאשר אחרים לא יודעים על כך.
אברהם מיכאלי: לדעתי יש בזה סתם נוקשות.
אברהם מיכאלי: נתקלתי בכמה מקרים שמזכירות הכנסת סתם לא רצתה להוסיף נושאים ולא היתה לכך שום סיבה הגיונית.
אברהם מיכאלי: אם עד לבוקר יום רביעי לא דנים בכלום אז מדוע שלא יוסיפו בצהרי יום שלישי?
אברהם מיכאלי: למה דווקא יום שני?
אברהם מיכאלי: זה היגיון בירוקרטי.
אברהם מיכאלי: אין בכך שום היגיון.
אלינור ימין: אסביר לך את ההיגיון בעניין יום שני.
אלינור ימין: זה לא הליך בירוקרטי פשטני.
אלינור ימין: אנחנו צריכים להעביר את זה גם ללשכה המשפטית לכתיבת תקציר וגם לשר שאמור להשיב.
אלינור ימין: כלומר עלינו לנקוט בפעולות רבות עם ההעברות הללו.
אלינור ימין: זה לא שאתה מביא לנו הצמדה ובזה נגמר הטיפול.
אלינור ימין: לפנות לשר בשלישי בערב ולהגיד לו: מחר אתה אמור לענות בצהרים, זה בעייתי.
רונית חייקין יעקובי: אבל זה אותה הצעה.
צבי יעקבזון: גברת אלינור ימין, הטענה שלך לא טובה.
צבי יעקבזון: תחזרי בך.
צבי יעקבזון: את מצמידה.
צבי יעקבזון: את ההצעה המקורית את שולחת בין כה וכה.
אלינור ימין: לא נכון.
אלינור ימין: זה במקרה שההצעות זהות.
צבי יעקבזון: אם ההצעה לא זהה אין הצמדה.
אלינור ימין: לא.
סהר פינטו: היתה לי הצעה על שעון הקיץ שבה התאריך היה שונה מן התאריך המוצג בהצעה זהה, ואז אמרו שההצעות שונות, שהן לא אותו דבר.
אלינור ימין: יש הצעות דומות אך פעמים רבות הממשלה טוענת כי יש הבדלים מהותיים מאוד בין ההצעות.
אלינור ימין: שר האוצר תמך בהצעה המקורית ולא בהצעה המוצמדת.
אלינור ימין: זה לא נכון.
צבי יעקבזון: בדרך כלל עונים תשובה אחת לשתי ההצעות.
אברהם מיכאלי: אני מבין את הקשיים שיכולים להיות, אבל מכיוון שהיינו רוצים לסייע לאותם חברי הכנסת שהצעות החוק שלהם מוצמדות כי הן זהות או דומות אני לא רוצה שבגלל בירוקרטיה לא יאפשרו להם להעלות הצעת חוק ביום רביעי.
אברהם מיכאלי: אפשר לפתור את זה.
רונית חייקין יעקובי: זה גם טוב לוועדת השרים לענייני חקיקה, כי אז היא נפטרת משתי הצעות חוק בבת אחת.
אברהם מיכאלי: צריך לחשוב על זה.
אברהם מיכאלי: אני רוצה להתחשב גם במזכירות כי עושים שם עבודת קודש.
יריב לוין: צריך לבדוק את זה במזכירות.
תמי כנפו: אולי ליום שלישי.
תמי כנפו: זה גם נוח יותר.
יריב לוין: אולי אפשר יהיה עד יום שלישי בשעה 12:00, או משהו כזה.
אברהם מיכאלי: כן, להקל יותר.
רונית חייקין יעקובי: יש לי שאלה בעניין הצעות זהות או דומות.
רונית חייקין יעקובי: בתחתית הצעת חוק כתוב: "הצעה זהה הונחה על-ידי ...".
ארבל אסטרחן: זה לא המבחן כאן.
רונית חייקין יעקובי: למה אני צריכה שוב את חוות הדעת של הלשכה המשפטית?
ארבל אסטרחן: ראשית, פעמים רבות מי שכותב את זה הם חברי הכנסת ולא הלשכה המשפטית.
רונית חייקין יעקובי: הלשכה המשפטית לא בודקת את זה?
ארבל אסטרחן: חבר הכנסת כותב את ההצעה ואנחנו בוחנים שזה שֵם ההצעה, אבל לפעמים יש הצעה ארוכה ואנחנו לא בודקים אותה לפרטי פרטים.
ארבל אסטרחן: כאן המבחן הוא דווקני יותר.
יריב לוין: אני לא מציע להיכנס לתהליך הפנימי שלהם.
צבי יעקבזון: זה המקום הרלוונטי אולי להגביל גם את הלשכה המשפטית.
צבי יעקבזון: אם אני מבקש תשובה, לדעת האם ההצעה זהה או דומה, שיענו לי תשובה בתוך שעה.
רונית חייקין יעקובי: אנחנו מקבלים תשובות צ'יק צ'ק.
יריב לוין: התשובות ניתנות באופן מיידי.
ארבל אסטרחן: בסעיף קטן (ג) יש הצעה שלא כתובה היום.
ארבל אסטרחן: "(ג) יוזם הצעת חוק מוצמדת רשאי לחזור בו מבקשת ההצמדה, ובלבד שטרם נימק את הצעתו לפי סעיף 7(א).
ארבל אסטרחן: " כלומר, אחרי שהחליטו שיש הצמדה והתחיל כבר הדיון של יום רביעי, כל עוד הוא לא נימק – ותיכף תראו שמוצע שהוא ינמק מייד אחרי ההצעה המקורית ולפני ההצבעות – הוא יכול לחזור בו, עד שהוא נואם.
יריב לוין: זה אותו תהליך שנקטנו בו תמיד.
רונית חייקין יעקובי: איפה כתוב שההצמדה היא 3 דקות?
ארבל אסטרחן: זה כתוב בדיון, בהמשך.
יריב לוין: רבותי וגבירותי, תודה רבה.
יריב לוין: על סדר היום שלילת תשלומים מחבר הכנסת לשעבר עזמי בשארה, לפי חוק שלילת תשלומים מחבר הכנסת ומחבר הכנסת לשעבר בשל עבירה, התשע"א-2011.
יריב לוין: אני העברת אליכם גם מכתב באשר לסדרי הדיון המיוחדים, ואני אציג בקצרה את הנושא שלשמו התכנסנו.
יריב לוין: זו הפעם הראשונה שוועדת הכנסת נדרשת להפעיל את סמכותה, על-פי החוק החדש שהעברנו לאחרונה, חוק שלילת תשלומים מחבר הכנסת ומחבר הכנסת לשעבר בשל עבירה, חוק שהיה פרי יוזמה משותפת של חברי הכנסת ישראל חסון, משה (מוץ) מטלון, שלי ושל מספר חברי כנסת נוספים, חוק שאושר בכנסת בדיוק לפני בחודש, ב-14 בפברואר.
יריב לוין: הדיון הזה, כמו גם תהליך חקיקת החוק, נעשו במידה רבה בלית ברירה, לא מתוך שמחה אלא מתוך תחושה של חוסר ברירה והבנה שאי-אפשר להמשיך במצב הקיים, שבו נבחר ציבור, שחשוד בעבירות חמורות ביותר שהוא ביצע בעת כהונתו כנבחר ציבור, ובמידה מסוימת אפילו תוך שימוש בזכויות היתר המיוחדות שמוקנות לו מכוח המעמד שלו כנבחר ציבור, אותו נבחר ציבור נמלט מאימת הדין, לא מתייצב לחקירה, ומדינת ישראל ממשיכה מדי חודש בחודשו לשלם לו תשלומים, כאילו דבר לא אירע, באופן שנדמה לי, אין לו אח ורע, וספק אם היה מתקיים ולו שעה אחת במדינה מתוקנת כלשהי, ועל כן ראתה הכנסת לנכון לאשר את אותה הצעת חוק שהוגשה בעניין הזה, ומשעה שהחוק הוגש ומשעה שקיבלתי את פנייתם של 26 חברי כנסת, שביוזמתו של חבר הכנסת נסים זאב פנו וביקשו לפתוח בהליך בהתאם להוראות החוק, סברתי שנכון יהיה לקיים את הדיון בעניין הזה בלא דיחוי.
יריב לוין: אני מבקש להסביר בקצרה את המסגרת הדיונית שבה אנחנו פועלים.
יריב לוין: בהתאם לחוק החדש, הכנסת הוסמכה לשלול תשלומים מחברי כנסת ומחבר כנסת לשעבר, שמתקיימים לגביו שלושה תנאים מצטברים: הראשון, היותו חשוד או נאשם בעבירה חמורה, שדינה 10 שנות מאסר או יותר, או שהורשע בעבירה כזו.
יריב לוין: התנאי השני הוא שהעבירה בוצעה בעת כהונתו בכנסת, והתנאי השלישי הוא שאותו אדם לא התייצב לחקירה או למשפט שהוזמן אליהם אן לריצוי העונש, ולא הציג טעמים סבירים לשם כך.
יריב לוין: החוק קובע כי מי שיבחן את התקיימות שלושת התנאים האלה הוא היועץ המשפטי לממשלה, וזאת או ביוזמתו או על-פי פנייה של עשרה חברי כנסת לפחות.
יריב לוין: כפי שציינתי, 26 חברי כנסת, ובראשם חבר הכנסת נסים זאב, אכן פנו ליועץ המשפטי לממשלה, וביקשו שיבדוק, אם מתקיימים התנאים הנ"ל לגבי חבר הכנסת לשעבר בשארה, והיועץ העביר אלינו את מכתב תשובתו באמצעות עוזרו, עו"ד רז נזרי, שציין באופן מפורש כי התנאים אכן מתקיימים.
יריב לוין: עו"ד נזרי התנצל שהוא מתעכב, והוא צפוי להגיע לכאן עוד מספר דקות, וכמובן, גם אאפשר לו להשלים, אבל ברשותכם, אקריא בפניכם את מכתבו כפי שהועבר לחבר הכנסת נסים זאב ביום 2 במרס 2011: "הנדון: פנייתכם אל היועץ המשפטי לממשלה - ח"כ לשעבר עזמי בשארה.
יריב לוין: מכתבך מיום 15.2.11. "במענה לפנייתכם שבסמך, ובהתאם לסעיף 2(א) לחוק שלילת תשלומים מחבר הכנסת ומחבר הכנסת לשעבר בשל עבירה, התשע"א-2011 - אבקש להשיבך, על דעת היועץ המשפטי לממשלה, כדלקמן: "א.
יריב לוין: כפי שהודענו בעבר, בעקבות מידע מודיעיני בדבר קשר בין ח"כ לשעבר בשארה לבין גורמי חיזבאללה, התנהלה בשעתו חקירה משולבת של שירות הביטחון הכללי ומשטרת ישראל, בתיאום עמנו.
יריב לוין: במסגרת החקירה, התיר בית-המשפט העליון להאזין לח"כ בשארה, לאחר שהוגשה בקשה בעניין באישור היועץ המשפטי לממשלה דאז, כנדרש בחוק.
יריב לוין: "ב.
יריב לוין: העבירות בהן נחשד ח"כ בשארה היו סיוע לאויב במלחמה בישראל [סעיף 99 לחוק העונשין התשל"ז-1977], מסירת ידיעה לאויב [סעיף 111 לחוק העונשין], מגע עם סוכן חוץ [סעיף 114 לחוק העונשין], עבירות על חוק איסור הלבנת הון ומימון טרור ויציאה למדינת אויב שלא כדין.
יריב לוין: יצוין, כי על-פי החשדות שנחקרו, ח"כ בשארה עמד בקשר עם גורמי חיזבאללה וסייע בידם במאבקם בישראל, לרבות בימי מלחמת לבנון השנייה.
יריב לוין: "ג.
יריב לוין: העבירות הנ"ל, בהן נחשד בשארה, בוצעו לכאורה במהלך כהונתו כחבר כנסת.
יריב לוין: "ד.
יריב לוין: החומר שנאסף בחקירה סמויה הביא להזמנתו של בשארה לחקירה ביאחב"ל, ובסיום יום החקירה השני הודיע בשארה לחוקרים, כי בכוונתו לצאת לחו"ל יום למחרת, לנסיעה שתוכננה מראש.
יריב לוין: לפיכך, תואם בין החוקרים לבינו מועד להמשך החקירה, לשבוע שלאחר מכן, אך כידוע, בשארה לא חזר מאז לארץ.
יריב לוין: בהמשך לכך העבירה המשטרה לח"כ בשארה מסר מטעמו של היועץ המשפטי לממשלה דאז, לפיו עליו להתייצב להמשך חקירתו עד מועד שקבע, אך בשארה לא נענה לכך וממילא לא חודשה חקירתו.
יריב לוין: "ה.
יריב לוין: בנסיבות אלה, מובן כי הסטאטוס של בשארה הוא של כחשוד בעבירה, אשר אינו משתף פעולה עם רשויות המשפט בישראל ומסרב להגיע ארצה להמשך חקירתו".
יריב לוין: כאמור, כעולה מהמכתב הזה, מתקיימים התנאים הקבועים בחוק, ואנחנו נבקש גם מעו"ד נזרי, כשיגיע, לתת לנו איזושהי הבהרה והתייחסות נוספת, ככל שהדבר יידרש.
יריב לוין: אני רוצה גם להסביר בקצרה את מסגרת הדיון שאנחנו נמצאים בה.
יריב לוין: החוק קובע כי הכנסת תוכל לדון בשלילת תשלומים רק אם ועדת הכנסת המליצה בפניה על כך, ובהתאם לכך מתקיים הדיון היום.
יריב לוין: אם אנחנו נסבור כאן כי יש להציע לכנסת להחליט על שלילת התשלומים, היא תצטרך להכין הצעה מפורטת, שתונח על שולחן הכנסת, וההצעה הזאת שנכין כאן תובא לדיון ולהצבעה בכנסת בתוך 14 ימים, קרי לפני תום המושב הנוכחי של הכנסת.
יריב לוין: מאחר שמדובר בשלילת זכויות, יושבת ועדת הכנסת בדיונים אלה כגוף מעין שיפוטי, ולכן אנו מצאנו לנכון להחיל כאן את סדרי הדיון המיוחדים, בדומה לדיונים על נטילת זכויות יתר, כפי שעשינו בעניינה של חברת הכנסת חנין זועבי.
יריב לוין: החוק קובע כי חבר הכנסת הנוגע בדבר, תינתן לו זכות להשמיע את טענותיו בפני הוועדה.
יריב לוין: הוא יכול גם להיות מיוצג על-ידי עורך דין או על-ידי חבר כנסת אחר.
יריב לוין: לא קיבלתי כל בקשה כזו עד כה מטעמו של חבר הכנסת בשארה- - -
נסים זאב: - - - שמישהו ייצג אותו בלי שהוא יבקש?
יריב לוין: ודאי נבקש לראות ייפוי כוח או הסמכה כלשהי, אבל נכון לעכשיו, לא התייצב בפניי אף אדם שביקש לייצג אותו, טען שהוא מוסמך לייצג אותו, ואם יהיה כזה- - -
נסים זאב: אחמד טיבי מייצג את בכרי, בלי שיבקש זאת ממנו.
יריב לוין: אם יבוא ואם יתייצב בפנינו במהלך הדיון אדם כזה, כמובן, נאפשר לו להציג את טענותיו.
יריב לוין: אני מדגיש שקבענו בחוק שורת הוראות שמבטיחות את הפרסום וההודעה בדבר ההליכים האלה לאותו אדם נשוא ההליך, קרי לחבר הכנסת לשעבר בשארה.
יריב לוין: במסגרת הזאת התפרסמה באתר האינטרנט של הכנסת הודעה מסודרת, נשלחה לחבר הכנסת לשעבר בשארה הודעה מסודרת על הדיון לכתובת האחרונה שמצויה בידי הכנסת, שנמצאת בחיפה.