GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ארבל אסטרחן: היה לנו סעיף לגבי חבר כנסת שחוזר בו, מה קורה אם הוא חוזר בו לפני שזה עולה בכלל, אחרי שזה עבר לוועדה ואחרי שזה עבר למליאה.
ארבל אסטרחן: כשישבתי לנסח את זה באופן סופי, שאלתי, מה קורה אם הוא חוזר בו כשזה עבר לוועדת הכנסת לקביעת ועדה?
ארבל אסטרחן: אמרנו, שאם הוא חוזר בו כשזה עובר לוועדה, אז הוועדה תחליט.
ארבל אסטרחן: פה מוצע שבהתאמה ועדת הכנסת תהיה הוועדה, בעניין הזה יראו כאילו זה עבר לוועדת הכנסת, אם הוא חוזר בו בתקופה הזו שזה עבר לוועדת הכנסת לקביעת ועדה.
ארבל אסטרחן: מונח בפניכם נוסח שלא הועבר מראש, אני חייבת לומר באשמתי, לא שמתי לב אליו קודם, זה איזשהו סעיף שאין בו שינוי לעומת הקיים, פשוט כי זה סעיף שהיום נמצא בפרק הוועדות.
ארבל אסטרחן: כשעברתי שוב על הסעיפים חשבתי שכדאי להכניס אותו לפרק הצעות לסדר.
ארבל אסטרחן: זה הסעיף שכותרתו "דיון בוועדה ומסקנות".
ארבל אסטרחן: היום זה סעיף 111 שכאמור נמצא בפרק הוועדות אבל הוא בעצם מתייחס למה עושה הוועדה עם הצעה לסדר שעברה אליה.
ארבל אסטרחן: הסעיף הזה דומה מאד למה שקיים היום, בעיקר בשינויי נוסח, סעיף קטן (א) שבו זה משהו שקיים היום בכוכבית, צריך לראות אם רוצים את זה בכלל, הוא אומר כך:    "(א) הוועדה שדנה בנושא להצעה לסדר היום לא תחרוג בדיוניה מגדר הנושא שהועבר אליה, ויחולו הוראות סעיף 120, בשינויים המחויבים.
ארבל אסטרחן: " זה הסעיף של הנושא החדש.
יריב לוין: בעיני זה מיותר.
תמי כנפו: להצעת חוק זה משמעותי, להצעה לסדר זה ממש לא.
ארבל אסטרחן: הוא פשוט אומר לה שהמליאה העבירה אליה משהו, אל תתפרעי.
יריב לוין: השאלה היא מה זה "תחרוג", לדעתי אפשר להוריד את זה.
ארבל אסטרחן: בסדר, זה יורד.
ארבל אסטרחן: אגב, זו החלטת ועדת הכנסת לפני הרבה שנים.
ארבל אסטרחן: (ב), (ג), (ד) , (ה) זה מה שמופיע בסעיפים של 111:     "(ב) עם סיום הדיון תניח הוועדה את מסקנותיה על שולחן הכנסת, בצירוף עמדת מיעוט אם הייתה", לא ראיתי את זה קורה כל כך אבל זה קיים היום.
ארבל אסטרחן: "יונחו בצירוף מסקנות המיעוט או חבר בודד", השאלה אם רוצים להשאיר את האופציה הזו, לחייב את הוועדה לצרף עמדת מיעוט, אם הייתה.
יריב לוין: זו החלטה של רונית.
רונית חייקין: קבעת שתמיד אני במיעוט?
יריב לוין: אני לא קובע אם את במיעוט, אבל בינתיים זה קורה.
ארבל אסטרחן: "הוועדה רשאית, מטעמים מיוחדים, שלא לפרסם את מסקנותיה", היום גם כן כתוב, זולת אם החליטה הוועדה מטעמים מיוחדים, "וכן היא רשאית, אם ראתה שפרסום המסקנות עלול לפגוע בביטחון המדינה, ביחסי החוץ שלה או בעניין כלכלי חיוני שלה", שזה ביטוי שכבר השתמשנו בו, "להעביר את מסקנותיה ישירות לשר האמור בסעיף קטן (ג).
ארבל אסטרחן: (ג) יושב ראש הכנסת יעביר את מסקנות הוועדה שהונחו על שולחן הכנסת אל השר הנוגע בדבר, ואם לא ברור מי השר הנוגע בדבר, יעבירן לידי ראש הממשלה".
רונית חייקין: אז מה זה טעמים מיוחדים אם לא העניין הביטחוני?
יריב לוין: אני מציע להוריד את זה.
ארבל אסטרחן: שתמיד היא תניח על שולחן הכנסת, ואם היא חושבת שזה יפגע בביטחון המדינה, יחסי חוץ, היא תעביר ישירות לשר, אחרת יושב ראש הכנסת יעביר לשר.
ארבל אסטרחן: "(ד) חבר כנסת רשאי להציע לכנסת לדון במסקנות ועדה שהונחו על שולחן הכנסת, במסגרת הצעה לסדר היום, וכן רשאית הממשלה לבקש כי הכנסת תקיים דיון כאמור".
ארבל אסטרחן: זה קיים גם היום, כתבתי שאלה כי ראיתי שבדיון מהיר שתכף נדבר עליו, שם כתוב שהיושב ראש יכול להחליט לקיים דיון.
ארבל אסטרחן: אם האם גם פה רוצים?
יריב לוין: השאלה שלי פרוצדוראלית נטו, חבר כנסת רשאי, אם הוא רשאי, איך הוא רשאי?
ארבל אסטרחן: הצעה רגילה לסדר היום.
רונית חייקין: הוא תמיד יכול רגילה.
סער פינטו: גם אי אפשר למנוע את זה.
יריב לוין: כשאני מבין את ההסבר, אם כך, אני מתאר לעצמי שזה נבע מההוראה שהייתה שלא תדון בהצעות לסדר היום אם כבר היה הנושא נדון ועלה קודם.
יריב לוין: אז בטח אמרו שברגע שהוגשו מסקנות מותר לך לדון.
יריב לוין: אני לא זוכר אם השארנו את ההוראה היא?
רונית חייקין: אני לא בטוחה שאתה צודק כי בעצם אי אפשר לדון שבועיים.
יריב לוין: אני מניח שזו הסיבה למה הוראה כזו הוכנסה.
תמי כנפו: לא קשור לשבועיים.
תמי כנפו: ברגע שהנוסח נדון ויש מסקנות, מה הטעם בלהגיש שוב אותו דבר.
ארבל אסטרחן: אני לא רואה שיש פה את הארבעה שבועות.
יריב לוין: לדעתי הורדנו את זה ולכן לדעתי אפשר להוריד את כל הסעיף הזה.
ארבל אסטרחן: האם לאפשר לממשלה לבקש דיון?
ארבל אסטרחן: ליושב ראש הכנסת?
יריב לוין: יש מסקנות, מי שרוצה שיגיש הצעה לסדר.
סער פינטו: הורדנו את האיסור ההוא?
יריב לוין: לדעתי הורדנו את המגבלה ההיא, אם אני זוכר נכון, זה מיותר.
תמי כנפו: בהצעות לסדר עשינו מגבלה עד מתי הוועדה צריכה לדון בהצעה לסדר.
ארבל אסטרחן: זה יהיה בפרק הוועדות.
יריב לוין: זו שאלה ענקית.
תמי כנפו: בחקיקה יש הגבלה.
ארבל אסטרחן: היא קיימת גם על הצעות לסדר, זה אותו סעיף, זה 112 היום בתקנון.
יריב לוין: הבעיה היא שכשיש הגבלה של חצי שנה בהצעה לסדר, זה כאילו אין כלום, פה תהיה שאלה גדולה אם אנחנו רוצים להתערב בזה או לא ואם אנחנו אוסרים לייצר הסכמה לשינוי בסיפור, נגיע לשם.
ארבל אסטרחן: השאלה אם רוצים לאפשר למישהו לעשות דיון?
ארבל אסטרחן: אני מזכירה שבדיון מהיר במסקנות יושב ראש הכנסת - - -
יריב לוין: צריך להיות גם סוף לתהליכים האלה, יש מסקנות, נגמר הסיפור.
תמי כנפו: ברגע שהונחו המסקנות נגמר הסיפור.
ארבל אסטרחן: סעיף (ד) ירד, אמרנו שזה עובר לשר, נעבור הלאה.
ארבל אסטרחן: "(ה) בתוך שלושה חודשים מיום קבלת המסקנות, יודיע השר הנוגע בדבר בכתב ליושב ראש הכנסת על כל פעולה שפעל בעקבות המסקנות".
רונית חייקין: זה קורה?
יריב לוין: באופן עקרוני, מי שהנושא חשוב לו יכול לעקוב ולהוציא ליושב ראש מכתב, אנא תבקש מהשר שיביא לנו את המסקנות.
יריב לוין: זה צריך להיות, זה מנגנון הפיקוח.
ארבל אסטרחן: "תוך שלושה חודשים השר יודיע על כל פעולה שפעל בעקבות המסקנות, הודעת השר תונח על שולחן הכנסת", פה הוספתי "ואולם אם הועברו המסקנות ישירות לשר כאמור בסעיף קטן (ב), תימסר הודעת השר ישירות ליושב ראש הוועדה שהעבירה את המסקנות ולא יונחו על שולחן הכנסת".
ארבל אסטרחן: אולי "רשאי השר למסור ישירות", אולי הוא יחליט, כי מה שעבר אליו סודי ומה שהוא מחזיר לא סודי?
יריב לוין: אין צורך לסבך.
ארבל אסטרחן: אלה השלמות פחות מהותיות לפרק.
יריב לוין: עכשיו יש את הדיונים המהירים, שגם שם אין שינויים מהותיים.
יריב לוין: בסך הכול זה עובד טוב.
ארבל אסטרחן: זה די מתאם לתקנון ולנוהג.
ארבל אסטרחן: זה גם מה שנשלח אליכם מראש.
ארבל אסטרחן: סעיף 59 שכותרתו: "דיונים מהירים בוועדה" והוא יבוא בסוף הסעיפים של ההצעות לסדר.
ארבל אסטרחן: זה מורכב על הסעיף שקיים היום עם קצת תוספות שלקחתי ממה שקבענו לגבי הצעות לסדר.
יריב לוין: האם זה יבוא בסוף הסעיף הזה או שזה יבוא לפני אותו סעיף שדן במה קורה אם אושרו שניים.
ארבל אסטרחן: לפני.
ארבל אסטרחן: זה 59 ומה קורה אם הוגשו שניים זה 60.
ארבל אסטרחן: "59.
ארבל אסטרחן: דיונים מהירים בוועדה     (א) חבר כנסת רשאי להציע הצעה לדיון מהיר בוועדה מוועדות הכנסת (בתקנון זה-דיון מהיר)", זה מה שקיים היום בסעיף 97(א), אגב, היום בתקנון כתוב הצעה לדיון, זה לא נקרא דיון מהיר אבל היות וזה כבר המינוח שהתקבע חשבתי להכניס את זה לתקנון.
ארבל אסטרחן: "חבר הכנסת יצרף להציע דברי הסבר ויציין באיזו ועדה הוא מבקש שהדיון יתקיים, ורשאי הוא לבקש שהדיון יתקיים בוועדה משותפת שהוקמה קודם לכן".
ארבל אסטרחן: ההוראות האלה לקוחות מהצעות לסדר.
ארבל אסטרחן: "הצעה לדיון מהיר תוגש לנשיאות הכנסת באמצעות מזכיר הכנסת".
תמי כנפו: את לא כותבת מתי?
תמי כנפו: צריך לקבוע יום ושעה.
תמי כנפו: יש בעיה שזה עד יום ראשון ב- 12:00 זה הנוהג של המזכירות.
תמי כנפו: מאחר וצריך להגיש את זה דרך מחשב הכנסת, יש הרבה שלא מגיעים בימי ראשון, זו בעיה.
רונית חייקין: אמרו לי שאפשר להגיש עכשיו גם מתל-אביב.
ארבל אסטרחן: לגבי הצעה רגילה קבענו יום ב' ב- 11:00 והצעה דחופה יום ב' 10:30.
יריב לוין: גם את זה אפשר לקבוע באותו מנגנון, למה זה צריך להיות מועד אחר?
רונית חייקין: נכון להיום זה היה עד יום ראשון ב- 12:00.
ארבל אסטרחן: הייתי רוצה לוודא עם ירדנה שמבחינתה זה בסדר.
יריב לוין: אני מציע שנקבל החלטה שזה יהיה ביום שני בבוקר עד 10:00.
יריב לוין: אם ירדנה תגיד שהם לא מסוגלים להיערך לזה מבחינתם, אז נקבל החלטה חלופית שזה יהיה עד יום ראשון בשעה המאוחרת ביותר שהם יוכלו.
ארבל אסטרחן: אז יש לנו שלוש שעות שונות, 10:00 יום שני, 10:30 לדחופה ו- 11:00 לרגילה.
יריב לוין: זה לא הגיוני, נלך על 10:30.
רונית חייקין: יש בעיה עם מכסות, רגילות זה בעצם מכסה.
רונית חייקין: ועדת שרים לחקיקה לפעמים יושבת ביום שני בבוקר ועדיין אין תשובות אז אנחנו לא יכולים להחליף.
רונית חייקין: אם נניח נפלה לי הצעה, אני רוצה במקום זה רגילה, אין לי את האופציה להגיש.
ארבל אסטרחן: אז את צריכה עד 11, לדחופות אמרנו 10:30, את חייבת לפני הנשיאות למרות שהרגילות לא מאושרות בנשיאות, אבל הם צריכים לדעת.
יריב לוין: רגילה נשאר עד 11, הדחופה ודיונים מהירים יהיו ב- 10:30.
יריב לוין: אם ירדנה תגיד לך שזה לא מסתדר לה, אז נסמיך אותך לסכם אתה כל שעה מאוחרת ככל הניתן ביום ראשון, ובלבד שזה לא יהיה שעה שמוקדמת מהשעה שישנה עכשיו.
יריב לוין: אם היא תגיד יום שני עד 10:00 עוד יותר טוב.
ארבל אסטרחן: כרגע זה מה שמוגש עד שני ב- 10:30 יובא לנשיאות באותו שבוע.
ארבל אסטרחן: "(ב)	(1) נשיאות הכנסת תחליט אם להעביר הצעה לדיון מהיר לוועדה, ואם הגישו כמה חברי כנסת הצעות בנושא דומה, תחליט לגביהן הנשיאות כאחת".
ארבל אסטרחן: צריך להבהיר פה שזה לפי החלטת הנשיאות, היא תחליט אם זה בנושא דומה.
רונית חייקין: יש לי שאלה, התייחסתם לנקודה אם מגישים שני חברי כנסת מאותה סיעה אותו דיון מהיר.
ארבל אסטרחן: בדיון מהיר אין מגבלות.
יריב לוין: אין בעיה, כי בדיון מהיר אין זמן מליאה.
יריב לוין: ממילא כל חבר ועדה שמגיע לדיון יכול לדבר.
תמי כנפו: בדרך כלל זה גם מווסת על ידי הסיעה.
רונית חייקין: אני יודעת שזה קורה.
רונית חייקין: בסיעות הגדולות משתמשים בזה?
יריב לוין: כן, לפעמים כמה אנשים רוצים להעלות נושא, אז הולכים למסלול של דיון מהר ומאפשרים לכולם להיות שותפים.
ארבל אסטרחן: "(2) נשיאות הכנסת לא תעביר באותו שבוע יותר מנושא אחד לדיון מהיר לכל אחת         מהוועדות.
ארבל אסטרחן: (3) נשיאות הכנסת רשאית לקבוע ועדה שונה מזו שציין חבר הכנסת בהצעתו, וכן רשאית היא לשנות את נוסח ההצעה לדיון מהיר, והיא תודיע על כך לחבר הכנסת".
רונית חייקין: למה היא רשאית לשנות את הנוסח?
יריב לוין: כי זה אותו דבר כמו בהצעות לסדר.
ארבל אסטרחן: הורדנו את המניעים, אם זה גזעני, פוגעני וכו'.
ארבל אסטרחן: "(ג) ועדה שהועבר אליה נושא לדיון מהר, תחל בדיון בתוך עשרה ימים מיום העברת הנושא"      שמתי בהדגשה את עשרה הימים מיום העברת הנושא כי היום כתוב בתוך שבוע.
ארבל אסטרחן: העניין הוא שאם זה עובר ביום שני, הרעיון היה לאפשר להם עד יום רביעי בשבוע שלאחר מכן.
תמי כנפו: עשרה ימים כולל שבת.
ארבל אסטרחן: כן, אפשר היה להגיד "תחל בדיון באותו שבוע או בשבוע שלאחר מכן", זה היה הרעיון כי לאותו שבוע כבר יש סדר יום.
ארבל אסטרחן: "לדיון יוזמן חבר הכנסת המציע", זו גם תוספת.
רונית חייקין: לפעמים קורה שהם קובעים את זה, לחבר הכנסת יש דברים אחרים בוועדות אחרות, אם זה אחד או שניים, קל לתאם, אבל מדובר בעשרה חברי כנסת זו בעיה לתאם.
רונית חייקין: אז יוצא הרבה פעמים שלחברי הכנסת יש בעיה להגיע.
יריב לוין: היה לי ויכוח על זה עם אחד מראשי הוועדות.
יריב לוין: באופן תיאורטי, זה יכול לקרות גם בדיון בהצעת חוק ובדיון בכל דבר.
יריב לוין: לכאורה המצב הוא שיושב ראש הוועדה יכול לקבוע מה שהוא רוצה, הוא יכול להחליט לא רק על השעה הוא יכול להחליט גם על המקום, הוא יכול להגיד שהישיבה בתל אביב ובכל מיני מקומות, גם הדברים האלה קורים.
יריב לוין: הנוהג שמנסים לתאם, אני לא בטוח שאם נקבע פה חובת תיאום, זה עלול ליצור מצב שצריך לתאם גם עם השר כי בדרך כלל בדיון כזה אתה צריך שהשר יבוא להתייחס לוועדה אז עלולים להגיע למצב שזה יהיה אמצעי לסכל את הדיון.
יריב לוין: נניח שאני שייך לקואליציה והגשתי גם את אותו דיון מהיר, אני אגיד שאני לא יכול ביום הזה, השר לא יכול בזמן ההוא, והתוצאה תהיה שדחינו אותו בשבועיים, הרגנו את כל הנושא.
ארבל אסטרחן: אפילו על חוק לא כתוב שצריך לתאם.
רונית חייקין: בחוק תמיד מתאמים.
יריב לוין: אבל זה לא כתוב.
יריב לוין: אני דווקא חושב שהכוח של העניין הוא שהוא שם סד של עשרה ימים ואומר ליושב ראש הוועדה עכשיו תסתדר כך שבעשרה ימים יהיה הדיון ותמצא את הפתרונות ולא לייצר פה מסלול שיאפשר להתחמק מהדיון במועד שלו.
סער פינטו: עשרה ימים זה לא שבוע כי יש בעיה לוועדות?
יריב לוין: בגלל ששבוע נופל ביום שני.
רונית חייקין: הסדר יום סגור.
סער פינטו: עד היום  מתמודדים עם זה?
ארבל אסטרחן: בפועל חרגו.
יריב לוין: חורגים תמיד, בדרך כלל זה נעשה ביום שלישי, כי זה יום יותר פתוח.
ארבל אסטרחן: גם אם זה באותו שבוע או בשבוע שלאחר מכן זה עדיין מהיר.
תמי כנפו: אם המציע לא מגיע, הנושא מבוטל?
תמי כנפו: היה נושא בוועדת העבודה הרווחה והבריאות עם חבר הכנסת חיים אורון, בפעם הראשונה יושב ראש הוועדה לא היה יכול ובפעם השנייה חבר הכנסת אורון לא היה  יכול וזהו.
ארבל אסטרחן: היה מקרה שבא יושב ראש ועדת הפנים לנשיאות ואמר שהעבירו אליו נושא שהוא לא מכיר, חבר הכסת הציע והנשיאות העבירה.
ארבל אסטרחן: הוא הזמין אנשים, היוזם לא הגיע והוא לא מכיר את הנושא, הוא לא יודע על מה לדבר.
יריב לוין: אני מציע להיזהר  עם זה, מאותה סיבה, כי אז יושב ראש ועדה יכול לקבוע את הדיון בדיוק ביום שמסיבה מסוימת לאותו מציע יש קושי להגיע בשעה מסוימת, אז הוא אפילו לא עומד במצב שבו אנשים אחרים מסיעתו, שחושבים כמוהו, יכולים לבוא לדיון להשתתף ולהביא את העמדה.
תמי כנפו: אבל אני שואלת מה קורה אם הוא לא מגיע.
יריב לוין: הדיון מתקיים.
רונית חייקין: הזמינו אנשים, זה לא מכובד.
יריב לוין: דבר נוסף, ברגע שהדיון עובר לוועדה זה יצא מחזקתו של המציע.
יריב לוין: לכן נכון ללכת עם הקו הזה באופן רציף.
ארבל אסטרחן: סעיף (ד) הוא סעיף חדש שלקחתי ממה שנקבע לגבי הצעות לסדר מבחינת האפשרות להעביר מוועדה לוועדה, צריך לחושב אם רוצים את זה ואם מה שקבוע פה זה הפורום המתאים:     "(ד)	(1) החליטה נשיאות הכנסת להעביר הצעה לדיון מהיר לוועדה, רשאית ועדת הכנסת להעבירו לוועדה אחרת, אם ביקש זאת אחד מאלה: חבר הכנסת שהציע את ההצעה לדיון מהיר, יושב ראש הוועדה שנקבעה כאמור, יושב ראש ועדה שסבור כי הנושא מצוי בתחום סמכויותיה של הוועדה שבראשותו או יושב ראש ועדת הכנסת.
תמי כנפו: את כותבת ספציפית לאיזו ועדה את רוצה.
רונית חייקין: אבל לפעמים הנשיאות מחליטה אחרת.
ארבל אסטרחן: נניח הוא ביקש ועדת כספים והנשיאות החליטה ועדת כספים, אז פונה יושב ראש ועדת הכלכלה,  ואומר שזה בכלל נושא של כלכלה, האם רוצים לאפשר את זה, או פונה יושב ראש ועדת כספים ואומר שזה לא נושא של כספים.
יריב לוין: מה שקורה עם הצעות חוק.
תמי כנפו: פה זה כשאתה רוצה את הנושא הזה דווקא לוועדה שאתה מעוניין.
יריב לוין: ואם הנשיאות החליטה לאשר לך ושלחה אותך דווקא לכלכלה ואתה רוצה כספים?
ארבל אסטרחן: האם לאפשר בכלל את הערעור הזה על הנשיאות שזה משהו שלא קיים היום?
ארבל אסטרחן: האם ועדת הכנסת היא הפורום המתאים או שהוא צריך לחזור לנשיאות?
יריב לוין: אני אגיד לכם למה הייתי בעד הדבר הזה, והוא באמת לא דבר עקרוני ומהותי, רק מסיבה אחת, אני חושב שנכון לנסות לייצר דינים דומים לדיונים המהירים ולהצעות לסדר עד כמה שניתן, ולא לייצר מצב שלכל דבר יש מערכת דין נפרדת, על זה אפשר לערער, על זה אי אפשר לערער, שם יכולים לערער אנשים כאלה ופה אנשים אחרים.
יריב לוין: הרעיון היה לאחד את התהליכים
תמי כנפו: אבל מצד שני אתה רוצה את הייחודיות.
יריב לוין: הייחודיות קיימת במהות של הדיון, שחבר כנסת יידע בעיקרון שאם הוא ביקש דיון ולא אישרו לו את הוועדה שהוא רוצה, יש לו את המסלול שהוא יכול ללכת לערער, בין אם הדיון מסוג כזה או הדיון מסוג אחר.
יריב לוין: זה נראה לי יותר נכון, זה לא מהותי, ממילא השימוש בזה יהיה אפסי, אם בכלל.
יריב לוין: בינינו, אני בכלל לא יודע אם כל מנגנון הערעור על ההחלטות לא לאשר הצעות לסדר דחופות, כמה הוא בכלל נחוץ.
רונית חייקין: הוא נחוץ כי ההחלטות הן לפעמים פוליטיות.
יריב לוין: בעיקר כשעשינו חוק שמאפשר לעושת נשיאות רחבה יותר  ויש בה ייצוג רחב.
יריב לוין: אם כבר עשינו ולא רצינו לשנות שם, נראה לי שהגיוני לא להגיד ששם כן ופה זה לא יהיה.
סער פינטו: אני אסביר למה זה חשוב גם כשזה לא מגיע לפה,  השבוע היה נושא בנשיאות שהנשיאות נטתה  לא לאשר אבל היו מציעים רבים בהצעה.
סער פינטו: אחד מחברי נשיאות אמר, אם לא נאשר ממילא זה יגיע מחר בבוקר ובגלל שיש הרבה מציעים יהיה להם רוב בוועדת הכנסת, אז בואו נאשר, ואישרו.
סער פינטו: אז לפעמים גם אם לא משתמשים בכלי, עצם העובדה שהוא קיים, עוזר.
סער פינטו: לגבי הנושא הזה, היה חבר כנסת בנשיאות הקודמת, שאישרו את הנושא שלהם להצעה מסוימת אז הם הגישו שוב שבוע לאחר מכן, שוב לוועדה שהם רצו, כי הם אמרו, אישרתם לנו לוועדה מסוימת, אנחנו רוצים בוועדה הזו.
סער פינטו: עדיף שיהיה מנגנון מסודר.
יריב לוין: אני חושב שזה הגיוני, נעשה האחדה של הדברים, נלך לאותו מנגנון.
ארבל אסטרחן: זה לא ערעור, אין ערעור על החלטת הנשיאות לא לאשר דיון מהיר, זו רק העברה מוועדה לוועדה.
ארבל אסטרחן: "(2) ועדת הכנסת תדון בבקשה כאמור בפסקה (1) ובלבד שהוועדה שקבעה נשיאות הכנסת טרם החלה את דיוניה בנושא".
יריב לוין: זו התשובה לעניין של המועד.
רונית חייקין: למה שלא תגבילי גם פה.
רונית חייקין: כמו שאפשר להגיש ערעור על הצעה רגילה לסדר עד יום שני בערב, תגבילו גם פה.
ארבל אסטרחן: כי זה לא ערעור, זו העברה מוועדה לוועדה.
ארבל אסטרחן: כמו הצעה לסדר שעברה מהמליאה, גם שם לא הגבלנו כל עוד היא לא התחילה.
יריב לוין: בהעברה אין.
יריב לוין: הערעור הוא על עצם קביעת - - -
רונית חייקין: הערעור הוא על עצם קביעת הוועדה.
יריב לוין: לא, הערעור הוא לא על עצם קביעת הוועדה, הערעור בהצעות דחופות לסדר הוא על עצם אישור ההצעה או לא.
ארבל אסטרחן: כמו שהמליאה העבירה הצעה לסדר לוועדה ואת מבקשת להעביר מוועדה לוועדה.
רונית חייקין: נניח שהוועדה אישרה ביום שני וביום שלישי ועדת כלכלה קבעה תאריך לדיון איקס, אבל לא הספקתי לערער וביקשתי שזה לא יהיה בוועדת כלכלה אלא בוועדת כספים.
רונית חייקין: לכן אולי כן כדאי להגדיר עד מתי.
יריב לוין: הגדרנו עד מתי.
ארבל אסטרחן: לא אמרנו שעצם הערעור מונע את תחילת הדיון.
ארבל אסטרחן: רק אמרנו שוועדת הכנסת לא תדון - - -
רונית חייקין: אבל בשביל מה?
יריב לוין: זה תמיד הכלל.
יריב לוין: את רוצה להגביל להם את הזמן?
רונית חייקין: אתה רוצה לערער לאיזו ועדה זה הולך, תן לו עד מתי לערער, שיידע, אחר כך הוא כבר לא יכול לערער.
יריב לוין: אני אומר לו, עד שהוועדה תתחיל לדון.
תמי כנפו: אחרי הנשיאות הוא כבר יודע לאיזו ועדה.
יריב לוין: אפשר להגיד שהוא צריך לערער עד למחרת, אפשר לעשות כמו בערעורים, בו ביום, לטעמי זה מיותר.
סער פינטו: אבל למה להגביל?
רונית חייקין: אני מדברת על עבודה מסודרת.
סער פינטו: יש לך אופציה, או את מגבילה עד שני בערב או שאת אומרת שיש לו יותר מזה, אז למה את מגבילה?
רונית חייקין: הוועדה קבעה דיון ביום שני הבא.
רונית חייקין: לא הספקת עוד לערער והם קבעו כבר יום ושעה.
סער פינטו: זה טרם החלה את דיוניה, לא היא קבעה מועד.
רונית חייקין: אז היא תשנה עוד פעם?
רונית חייקין: אחרי שהיא קבעה היא תבטל?
רונית חייקין: לדעתי אתם מסבכים, עושים בלגן לוועדה.
סער פינטו: יש בעיה אחרת מבחינת ועדתה כנסת, מה קורה אם הוא מגיש את ערעור לפני שהוועדה החלה את הדיון וועדת הכנסת לא התכנסה לפני שהתחילה את הדיון.
ארבל אסטרחן: במקום "בלבד שהוועדה טרם החלה את דיוניה" נגיד, "הוא רשאי להגיש את הבקשה ביום שבו פורסמה החלטת הנשיאות".
סער פינטו: אני חושב זה מיותר.
ארבל אסטרחן: "אם החליטה ועדת הכנסת להעביר את הדיון לוועדה אחרת, יודיע על כך יושב ראש ועדת הכנסת לנשיאות", לא למליאה, כי זה לא היה במליאה, לנשיאות, "לשתי הוועדות הנוגעות בדבר ולחבר הכנסת המציע, והתקופה האמורה בסעיף קטן (ג) תימנה מיום מסירת הודעתו".
אתי בן יוסף: הוא כמובן יוזמן לוועדת הכנסת לנמק למה הוא רוצה ועדה אחרת.
ארבל אסטרחן: " (ה) עם סיום הדיון המהיר יונחו מסקנות הוועדה על שולחן הכנסת, יושב ראש הכנסת יחליט אם לקיים דיון בכנסת במסקנות הוועדה".
ארבל אסטרחן: בהצעות לסדר לא אפשרנו דיון.
סער פינטו: העשרה ימים שמתחילים מיום החלטת ועדת הכנסת זה חדש?
ארבל אסטרחן: כל סעיף (ד) חדש.
ארבל אסטרחן: היום אין בכלל אפשרות להעביר מוועדה לוועדה.
ארבל אסטרחן: היו פונים לנשיאות שתשנה את החלטתה.
ארבל אסטרחן: זה לא היה מעודן בשום מקום.
ארבל אסטרחן: הנשיאות קבעה משהו, היא זו שיכולה לנות את החלטתה.
סער פינטו: אבל אמרנו עשרה ימים כדי לאפשר - - -
יריב לוין: אני הולך אתך, אני אגיד לך מה אני מציע, נכפיף את הנושא הזה בדיוק לאותו סעיף שמחייב אותנו לדון ביום שלישי בערעורים האלה שמוגשים ביום שני.
סער פינטו: אם כך, זה בסדר.
סער פינטו: עד שני בערב הוא צריך להגיש את הערעור בשלישי בבוקר דנים.
יריב לוין: ואז נשאיר את עשרת הימים המקוריים כי יש לו את ההחלטה יום למחרת.
ארבל אסטרחן: עדיין הייתי אומרת שהתקופה תימנה מיום מסירת הודעת יושב ראש ועדת הכנסת.
יריב לוין: לא כדאי, זה יתחיל להפוך למכשיר ליצירת עיכובים.
יריב לוין: היום קבוע שבעה, עשינו עשרה, זה לא נורא.
ארבל אסטרחן: יתחילו למנות מיום החלטת הנשיאות.
ארבל אסטרחן: אולי צריך להבהיר שהפגרה לא נמנית בתוך העשרה ימים.
סער פינטו: אין סעיף כללי שהפגרה לא נמנית?
רונית חייקין: לפעמים היא נמנית.
ארבל אסטרחן: צריך לבדוק את זה, כרגע אין, יש מקומות שאמרנו נניח במליאה, ישיבה רגילה ברור שהפגרה לא נמנית.
יריב לוין: אני מציע להוריד ב-(ה) את הסוף "יושב ראש הכנסת יחליט אם לקיים..."
יריב לוין: , אין טעם לזה.
ארבל אסטרחן: אז רק "יונחו המסקנות".
ארבל אסטרחן: שאלה נוספת, ראיתי שאתמול הונח על השולחן משר התשתיות - בהמשך למסקנות ועדת הכספים, בעקבות דיון מהיר - גם את זה מעבירים?
ארבל אסטרחן: גם את מסקנות הוועדה בדיון מהיר להעביר לשר?
ארבל אסטרחן: ושתוך שלושה חודשים יודיע אם הוא פעל?
תמי כנפו: למה לא?
ארבל אסטרחן: אז יש, תוך שלושה חודשים שיושב ראש ועדת הכנסת יעביר לשר הנוגע בדבר ותוך שלושה חודשים יודיע על כל פעולה שפעל.
ארבל אסטרחן: להשאיר מרווח לוועדה לא להניח מסקנות, מטעמי ביטחון המדינה וכיוצא בזה?
יריב לוין: מה קורה כשיש דיון מהיר בוועדת חוץ וביטחון?
ארבל אסטרחן: אין הוראה מיוחדת.
יריב לוין: אז צריך.
ארבל אסטרחן: אפשר להכניס פה את אותם סייגים, אלא מביטחון המדינה וכו'.
יריב לוין: לדעתי במצב כזה של ביטחון המדינה הם מניחים אצל היושב ראש.
ארבל אסטרחן: אלא מביטחון המדינה ולהוסיף שזה עובר לשר.
ארבל אסטרחן: נעבור לסעיף 60 שהוא מעט מורכב ואני מקווה שהצלחנו לכתוב אותו בצורה ברורה, הוא לא קיים היום בתקנון אבל בא לעגן נוהג שקיים בנשיאות.
ארבל אסטרחן: הרעיון שאם מגיעה לנשיאות באותו שבוע הצעה לדיון מהיר והצעה דחופה....
ארבל אסטרחן: בסעיף של ההצעות הדחופות אמרנו שהנשיאות לא תאשר אם מובאים באותו שבוע הצעה רגילה או שאילתא דחופה או אי אימון, או אם הכנסת החליטה לאשר דיון מהיר.
ארבל אסטרחן: מה שמוצע לעשות כאן זה איחוד.
ארבל אסטרחן: הגיע דיון מהיר והצעה דחופה באותו נושא, הנשיאות תחליט את אותו דבר לגבי שניהם.
ארבל אסטרחן: או שתחליט שיהיה דיון מהיר או שתחליט דחופה, או שתחליט לא לאשר בכלל.
ארבל אסטרחן: אבל, הסיבה שזה קצת ארוך זה שרוצים להשאיר פה את הסייגים שאם זה מאושר כדחופה, רק אחד מסיעה.
ארבל אסטרחן: לכן זה מעט מורכב.
רונית חייקין: אם יש  גם דיון מהיר וגם דחופה, מי קודם?
ארבל אסטרחן: מה שמוצע כאן זה שאם אחד יגיש דחופה ואחד יגיש דיון מהיר, זה שהגיש דחופה קודם ואם הגישו כמה מאותה סיעה דיון מהיר ועכשיו צרפו אותם לדחופה של מישהו מסיעה אחרת, הראשון מבניהם.
יריב לוין: תני להם מסלול, את אומרת, בדחופה לסדר היום - - -
תמי כנפו: אבל אז אתה מפסיד אם הנושא הוכר כדחופה.
יריב לוין: זה כמו שלא אישרו לך אותו.
רונית חייקין: הייתי הולכת לפי המספר.
יריב לוין: זה הרעיון, ללכת לפי הקודם.
יריב לוין: אין דרך אחרת, אחרת מאד מגבילים, לפעמים גם בסיעה קטנה יש שני אנשים שהנושא חשוב להם, צריך לתת להם מסלול שהם יכולים לפחות לנסות.
ארבל אסטרחן: "60.
ארבל אסטרחן: דיון מהיר והצעה דחופה בנושא דומה.
ארבל אסטרחן: (א) הוגשו לנשיאות הכנסת הצעה דחופה והצעה לדיון מהיר בנושא דומה, בהתאם לקביעת נשיאות הכנסת, תחליט הנשיאות אחת מאלה, והחלטתה תחול על כל ההצעות כאמור:       		(1) לאשר דיון בהצעה דחופה     		(2) לאשר דיון מהיר בוועדה.
ארבל אסטרחן: (3) לא לאשר כלל דיון בהצעות ואז רשאי חבר הכנסת שביקש את הדחופה לערער על ההחלטה כאמור בסעיף 54(ו)".
ארבל אסטרחן: עכשיו הבעייתיות, אם יהיה רק אחד מסיעה, על זה מדבר סעיף קטן (ב).
ארבל אסטרחן: "(ב) על אף האמור בסעיף קטן (א)(1)", "זאת אומרת שהנשיאות יכולה לאשר את כולם כדחופה, "החליטה נשיאות הכנסת כי הצעה לדיון מהיר בוועדה תאושר לדיון כהצעה דחופה בהתאם לאותו סעיף קטן, יחולו הוראות אלה:     (1) היו המציעים של ההצעה הדחופה ושל ההצעה לדיון מהיר מאותה סיעה, תאושר לדיון רק ההצעה הדחופה.
ארבל אסטרחן: (2) לא היו המציעים של ההצעה הדחופה ושל ההצעה לדיון מהיר מאותה סיעה, תאושר כהצעה דחופה גם הצעה לדיון מהיר בנושא דומה, לפי סעיף קטן (א)(1), ובלבד שאם הוגשו כמה הצעות לדיון מהיר על ידי חברי כנסת מסיעה אחת, תאושר לדיון כהצעה דחופה רק ההצעה הראשונה מבניהן.
רונית חייקין: בכל מקרה יהיה ייצוג של אחד.
תמי כנפו: הבעיה היא רק דחופה כי דיון מהיר אין בעיה.
יריב לוין: זה ימנע את הטוטו הזה, שאתה לא יודע אם להגיש מהיר או להגיש שם, ומה יאשר לי ומה לא יאשרו.
ארבל אסטרחן: אם הגישו כמה מאותה סיעה דחופה, אין דבר כזה, אז אם הפכו אותו לדיון מהיר, לכאורה היו כן יכולים לאפשר - - -
יריב לוין: עזבו, אם בסיעה אין סדר, מה לעשות, ילמדו לקח, יש גבול גם כמה אפשר לשגע את המזכירות.
ארבל אסטרחן: "(ג) אישרה נשיאות הכנסת דיון בהצעה דחופה שהגיש חבר כנסת, וכן אישרה כי הצעה לדיון מהיר שהגיש חבר כנסת  בנושא אחר תידון כהצעה דחופה, לפי סעיף קטן (א)(1)", שהגיש אותו חבר כנסת תידון כדחופה, זאת אומרת הוא הגיש דיון מהיר ודחופה בשני נושאים, את הדחופה אישרו לו והדיון המהיר שלו הפך לדחופה.
ארבל אסטרחן: מה שמוצע כאן: "תידון רק אחת מהן כדחופה, בהתאם להודעתו למזכיר הכנסת".
תמי כנפו: אבל אז הוא מפסיד את הדיון המהיר.
ארבל אסטרחן: אין דיון מהיר כי הנשיאות החליטה שהנושא הזה הוא דחוף, אין דיון מהיר בנושא.
רונית חייקין: הוא לא יכול לדבר פעמים דחוף.
ארבל אסטרחן: הנושא לא אושר כמהיר, להבהיר שאותו חבר כנסת לא יהיה לו שתי דחופות.
ארבל אסטרחן: סעיף (ד) הוא מעין הבהרה שחבר כנסת שהגיש דחופה והצעתו אושרה לדיון מהיר, הפכו לו את הדחופה למהיר, אינו רשאי לערער על החלטה זו בפני ועדת הכנסת, זה לא כמו מישהו שלא אישרו לו בכלל.
ארבל אסטרחן: "(ד) חבר הכנסת שהגיש הצעה דחופה והצעתו אושרה לדיון מהיר בוועדה כאמור בסעיף קטן (א)(2), אינו רשאי לערער על החלטה זו בפני ועדת הכנסת כאמור בסעיף 54(ו)".
ארבל אסטרחן: (ה) אישרה ועדת הכנסת דיון בהצעה לסדר היום כהצעה דחופה בעקבות ערעור של חבר כנסת לפי סעיף 54(ו)", מישהו לא אישרו לו דחופה והוא ערער וועדת הכנסת קבלה את הערעור, " לא תחול החלטתה על הצעה לדיון מהיר שהוגשה בנושא דומה".
ארבל אסטרחן: ועדת הכנסת היא לא כמו הנשיאות שהייתה מצרפת דיונים מהירים, ההבהרות הן בגלל שזה סעיף חדש, למקרה שיהיו שאלות.
יריב לוין: מלבד הנקודה שהסמכנו את ארבל לסכם את המועדים עם ירדנה, כפי שדברנו, אם אין הערות אני עובר להצבעה על כל הפרק של הצעות לסדר ודיונים מהירים, כולל מה שאישרנו בפעם הקודמת, כולל כל השינויים שדובר עליהם, כולל הנושא של דיונים מהירים והדיון בוועדה ומסקנות והתיקונים שדברנו במהלך הישיבה הזו.
יריב לוין: .     הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין הסעיפים אושרו
יריב לוין: הנושא הראשון הוא המלצה לחילופין בראשות ועדת הכלכלה.
יריב לוין: פנה אלי יושב-ראש הקואליציה, חבר הכנסת זאב אלקין, והודיעני שבהתאם לסיכומים הפנימיים בתוך סיעת הליכוד ולהחלטה האחרונה שקיבלה הסיעה בעניין הזה...
זאב אלקין: ולהודעתי לפרוטוקול בוועדת הכנסת.