GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יריב לוין: היית הולך בכיוון הזה בעניין הזה, שלא תהיינה אי הבנות, אין חולק שצריכים להיות נתונים, וסקירות מסודרות על השכלות אפשרויות צריכות להיות, המחלוקת מתחילה כאן, מה עושים מעבר לזה, אם בכלל.
יריב לוין: חבר הכנסת מיכאלי בבקשה.
יריב לוין: אברהם מיכאלי:     	נשארתי בכוונה להקשיב כי אני לא שייך לחברים שזכו לשבת בתקופה שהנציבות הוקמה.
יריב לוין: בשבילי זה היה מידע שקיבלתי מהתקשורת ולא מתוך הנוכחות בכנסת.
יריב לוין: אין ספק שהרעיון של הקמת הנציבות בזמנו, שהיה גוף יחיד בכנסת, היה נכון.
יריב לוין: בהסתייגות אחת, אני מסכים עם מה שחלק מהחברים פה הביעו, התפקיד המוגדר של הנציבות, או המנדט שהנציבות קיבלה בזמנו איך הרגישו עם זה בכנסת אני לא ניגש לזווית של החרדים או לא חרדים, אלא כמישהו שחרד לתדמיתה של הכנסת ותדמיתה של הכנסת לצערנו נפגעת ומתדרדרת במשך הזמן מסיבות שונות.
יריב לוין: חלק מזה כי הציבור משדר כלפי הכנסת חוסר עניין או חוסר הערכה כי הכנסת לא כנראה לא לוקחת על עצמה את התפקידים שהכנסת אמורה למלא, היא השאירה המון לקונות, ולכן היכן שבית המשפט העליון נכנס אני אומר שזה באשמת הכנסת ולא בגלל שבית המשפט העליון יזם מה שיזם בצורה של להיכנס לאותו תחום.
יריב לוין: אני אומר, אם הכנסת היא רשות עצמאית מחוקקת, שתחוקק חוקים ואחר כך בית המשפט העליון לא יראה הרבה לקונות בכל דבר.
יריב לוין: ככל שהכנסת מהססת בהמון דברים ולא מחליטה במשך 20 ו- 30 שנה, בית המשפט העליון נאלץ להיכנס.
יריב לוין: אני מקבל את זה, אם כי צריך לראות את העובדה שבהרבה מקרים גם כשאנחנו מחוקקים חוקים ברורים זה לא מופיע.
אברהם מיכאלי: בכך אנחנו גם חוטאים שאנחנו לא מגלים את השיניים של הכנסת כלפי אותה רשות שמתערבת.
אברהם מיכאלי: אין לי ספק שהמנדט שניתן בזמנו לנציבות, צריך לשמר אותו בצורה כלשהי כדי שנדע איך הכנסת יכולה לקבל את אותו ייעוץ.
אברהם מיכאלי: החוק הזה נולד בקדנציה הקודמת במחשבה שיש פה כבר כפילות, השאלה איזה מוסד עדיף על מוסד אחר, האם ה- מ.מ.מ עם שיניים או בלי שיניים וצריך לבחון את הסמכויות שיש לו, או לחילופין לבטל את ה- מ.מ.מ, כי אי אפשר להחזיק כאן שני גופים ויש בזה היגיון מבחינה תקציבית וגם מבחינת הכפילות.
אברהם מיכאלי: אני מבין שההחלטה שהייתה לבטל את הנציבות זה לא התחיל בהצעת החוק הזו זה היה כבר קודם.
אברהם מיכאלי: שלמה שהם:     	זה התחיל בשלב שבו התחלף השלטון, התחלף ראש ממשלה והתחלף יושב ראש כנסת.
יריב לוין: אבל הצעה כזו הייתה בכנסת הקודמת.
שלמה שהם: הניסיון לחסל את הנציבות נולד - - -
יריב לוין: אני לא רוצה לחסל אף אחד, אני רוצה לבטל.
שלמה שהם: זה נולד בעקבות מקרים בהם תמכנו בהליך ארוך טווח, אנשים בעלי אינטרסים מסוימים נפגעו ממנו.
יריב לוין: כבוד השופט שהם, זו בדיוק הבעיה, כי אני, בכל הכבוד לא מקבל את ההנחה שאתם רואים ראייה אובייקטיבית שהיא טובת כולם ולאינטרסנטים פה יש רק ראייה לטווח קצר לטובת כל מיני אינטרסים.
יריב לוין: שמת לנו את זה על השולחן.
ניצן הורוביץ: זה לא תמיד אותו צד, אתה מציג את זה כאילו זה תמיד לצד מסוים.
יריב לוין: הוא הציג את זה כך.
יריב לוין: זה הרבה צדדים אבל בשביל זה אנשים שמים פתקים, כדי שאנחנו נתווכח.
ניצן הורוביץ: זה לא פוליטי, למשל הרכבת, יושבים לוביסטים של הצפון ושל הדרום והוא נותן לך חוות דעת כללית על יעדי התחבורה.
יריב לוין: אני מסכים ואת זה אני מקבל מה- מ.מ.מ, הבעיה שלי היא שבסוף הוא בא ואומר לי שהוא חושב שלדורות הבאים מתאים איקס.
יריב לוין: אני כבר אומר, אני לא יודע למי ניתנה הנבואה ומי בכלל יודע לחזות את העתיד.
ניצן הורוביץ: אתה לא חייב לקבל.
יריב לוין: זה נכון שאני לא חייב לקבל, אבל אני עומד בויכוח הציבורי בנקודת נחיתות בעייתית מאד כאשר אני חושב אחרת ממנו.
יריב לוין: ההבדל היחיד בינינו, כי שנינו בני אדם ולשנינו יש את כוחות המחקר שמסייעים לנו  ושנינו לא מבינים בכל הדברים.
יריב לוין: ההבדל היחיד בינינו שאני נבחרתי כדי לייצג אג'נדה מסוימת והוא מונה לתפקיד עם האג'נדה שלו האישית, שלא יעזור כי כל אחד מביא אתו משהו מהבית.
ניצן הורוביץ: לא תמיד יש אג'נדה.
יריב לוין: נניח שעולה השאלה של קו רכבת לאילת, יגידו לך שעלות הקו הוא איקס, יש כאלה שאומרים שאפשר לעשות אותה בשני איקס ויש כאלה בשמינית איקס.
יריב לוין: היקף המטענים שיכול לעבור הוא מסוים, יכול להיות שאפשר יהיה להעביר יותר בתנאים מסוימים אם כי יש כאלה שאומרים שאין סיכוי שזה יקרה  בגלל הסיבות הבאות.
יריב לוין: קיבלת את כל המכלול ועכשיו אתה בשלב ההערכה והחיזוי.
יריב לוין: אתה תגיד שיש סיכוי בעיניך ולכן אתה הולך לשם.
יריב לוין: יכתבו לי גם לצורך העניין שזה יגרום להגירה לאילת ויעלה את רמת החיים, זה ברור לגמרי.
יריב לוין: אז כל אחד מאתנו יעשה, בהתאם לכישוריו, ראייתו, השקפת עולמו, סדרי עדיפויות שלו, שזה בעיני הדבר הבסיסי, הערכה לכאן או לשם ויקבל החלטה שהיא לא החלטה ערכית אידיאולוגית.
יריב לוין: אתה יודע שבנושאי תחבורה אנחנו משפתים פעולה ומסכימים בהרבה דברים כי זה לא עניין ערכי אידיאולוגי אם כי גם שם יש אידיאולוגיה של הנגשה ואיכות סביבה.
אברהם מיכאלי: אין דעה שלא נביע שמאחוריה לא תהיה אידיאולוגיה.
אברהם מיכאלי: בשביל זה נבחרנו לפה ואם לא נעשה את זה אנחנו חוטאים לתפקידנו.
יריב לוין: כאן הבעיה, נכנס פה גורם שבא להביע דעה.
יריב לוין: זה לגיטימי שהוא מביע דעה רק צריך להבין שאז אני מתווכח לא אתך, שאנחנו שוויים, אלא אני מתווכח עם גורם אחר.
יריב לוין: אם הוא מייעץ לי יש לי את ה- מ.מ.מ אני לא רוצה להתווכח אתך, אני רוצה שתתן לי נתונים מכאן והלאה אני ממשיך את הויכוח שלי עם חבר הכנסת הורביץ.
שלמה שהם: ל- מ.מ.מ. אסור לייעץ לך הוא יכול לתת לך נתונים.
שלמה שהם: .
יריב לוין: נכון, אני אומר שאני צריך לקבל נתונים ומכאן אני ממשיך את הויכוח שלי עם חבר הכנסת הורביץ.
ניצן הורוביץ: אבל זה בהחלט מקובל וראוי להעסיק יועצים.
יריב לוין: ההבדל הוא שכאשר אתה מעסיק יועץ, אתה יושב עם היועץ בחדרך בארבע עיניים והוא משיא לך את עצותיו ומכאן אתה יוצא לדרך עם ההחלטה שקיבלת וממשיך.
יריב לוין: זה לא דומה לגוף שיש לו מעמד ציבורי שבראשו עומד אדם שאמור להיות אישיות בעלת אוטוריטה ובעלת משקל שהדברים שהוא עושה הם פומביים וכאשר הוא עושה אותם הויכוח שלך כבר הולך למקום אחר לגמרי.
יריב לוין: זה לא יועץ.
שלמה שהם: אתה מסכים שנקרא לו יועץ?
יריב לוין: אתם מזלזלים בסמנטיקה, אני חושב שמי שקרא לו נציב התכוון לנציב, שלא תהיינה אי הבנות.
יריב לוין: הוא לא התכוון ליועץ ולא לשום דבר אחר.
יריב לוין: אני לא מסכים לקרוא לו אחרת, זה שתחליף לו את השם לא ישנה את המהות.
יריב לוין: אני חושב שהשם הנוכחי מגלם את המהות בצורה הכי אמיתית, השם בכלל לא הבעיה, בדיוק ההפך.
ניצן הורוביץ: היה מי שהציג את זה כרשות רביעית, רשות העתיד, אבל זו לא רשות זה גוף מייעץ.
אברהם מיכאלי: אני רוצה להשלים את הדברים שלי, בכנסת, בוועדות השונות, אני מאד חושב שיש ייעוץ מגורמים כאלה ואחרים שמגיעים אלינו ברמה הכי יסודית.
אברהם מיכאלי: ועדה שמחוקקת חוקים פה ולפעמים יש יעוץ יתר כי בסוף חברי כנסת צריכים לקבל גם שתי דעות או שלוש ולא להיות מבולבלים לגמרי כי אפשר להביא על כל נושא שלושה יועצים.
אברהם מיכאלי: בנוגע לייעוץ, הוועדות צריכות לעשות את זה ואם הן לא עושות את זה הן חוטאות לתפקיד שלהם ולדעתי הן כן עושות את זה.
אברהם מיכאלי: לגבי ה- מ.מ.מ בנושא של בחינה מחדש,  אני בעד לחזק את ה- מ.מ.מ הבחירה שלנו היום היא או ליצור שני גופים או להשאיר גוף אחד שיהיה יעיל שימלא את כל מה שדברנו עליו עד עכשיו.
אברהם מיכאלי: אני מדגיש שאסור שיהיה גוף שציבורית לא ייראה ככזה, כפי שלפעמים מקימים ועדות בראשות שופט.
אברהם מיכאלי: אחריש הוועדה בראשות שופט כותבת חוות דעת אנחנו בדילמה ציבורית, שופט כתב ואנחנו רק חברי כנסת, אנחנו כחברי כנסת פחותים מאותו שופט.
שלמה שהם: הנציב הבא לא צריך להיות שופט, הוא צריך להיות פרופסור לאקולוגיה.
אברהם מיכאלי: במצב הסטטוטורי כרגע אין נציבות.
יריב לוין: יש נציב בחוק אבל אין בפועל.
אברהם מיכאלי: החוק מבטל את מה שאין בפועל, צריך לחשוב מה נעשה כדי שה-מ.מ.מ יהפוך לגוף שיש לו את הכלים הנוספים שהוא יכול לקבל.
ניצן הורוביץ: אל תגיד עם שיניים כי שוב תבהיל.
יריב לוין: מר נאור ירושלמי, מנכ"ל "חיים וסביבה" בבקשה.
נאור ירושלמי: תודה ליושב ראש ולוועדה על הדיון המעמיק ומפורט שאתם מקיימים בנושא הזה שבעינינו יש לו חשיבות מאד גבוהה.
נאור ירושלמי: אני מכהן כמנכ"ל "חיים וסביבה" זה ארגון גג של 120 פעילים סביבתיים מכל רחבי הארץ ואנחנו מובילים, יחד עם התאחדות הסטודנטים בישראל מטה משותף של עשרות ארגונים מכיוונים שונים, ארגונים אזרחיים שעוסקים בהרבה היבטים של חברה והסביבה בישראל.
נאור ירושלמי: אני רוצה  לפתוח ולהגיד שאני חושב שחבר הכנסת גפני לא דייק, אנחנו לא מדברים על נושא סביבתי, אין כאן עניין של ירוקים מול גורמים אחרים.
נאור ירושלמי: נושא נציבות הדורות הבאים מדבר על איך רוצים לבנות את עתידה של מדינת ישראל, איך מתקיים תהליך קבלת ההחלטות, תהליך הדיון, הלימוד וקבלת ההחלטות בבניית עתידה של מדינת ישראל.
נאור ירושלמי: סביבה הוא כמובן חלק מרכזי בעניין, אמירה יותר רחבה היא קיימות, כמו שאמר חבר הכנסת הורביץ, אבל נושאים חברתיים, נושאים כלכליים נושאי חינוך, כולם מתגלמים בתוך אותה משימה שנציבות הדורות הבאים עשתה וצריכה לדעתנו להמשיך לעשות.
נאור ירושלמי: שתי אמירות, אמירה אחת, על החשיבות של הנציבות חברי הכנסת דברו לפני, אני חושב שלהציג את בראייה המשפטית לא עושה שירות מדויק לעניין, מדובר בראיית עתיד, מדובר בהצגת חברי הכנסת הרבה נתונים, הרבה עמדות.
נאור ירושלמי: אני אגיד בלי להשתמש לגנאי במילה, לוביסטיים, או כמו שחבר הכנסת הורביץ אמר, אנשי הדרום, אנשי הצפון, אנשים שמקדמים רעיונות, אינטרסים וכו'.
נאור ירושלמי: אין לוביסט לדורות הבאים.
נאור ירושלמי: אין מישהו שבא בשם אותם אלה שאין להם היום אינטרס ברור וצריך שיהיה אדם שיציג, זו לא מראה, זו חשיבה וזה גם לא חיזוי, חשיבה על איך דברים יכולים להתפתח בעתיד.
נאור ירושלמי: זו חשיבה שונה, היום זו כבר סקציה אקדמית שעומדת בפני עצמה.
נאור ירושלמי: אתמול היה כנס מדעי ראשון בנושא של חשיבת עתיד באוניברסיטת בר אילן, שכינס פרופסור פסיג, מדובר בסוג אחר של חשיבה, סוג אחר של שיקולים ושל אינטרסים שנכנסים לדיון ובאופן טבעי לא יוצגו על ידי אותם חברים שמביאים את החומרים שעומדים בפני חבריה כנסת, אלה לא נתונים בהכרח, בודאי לא נתונים של היום.
נאור ירושלמי: אנחנו לא עוסקים בזווית המשפטית, לא עוסקים בחיזוי, אולי כאפשרות והוצגו מודלים של ייעוץ, חבר הכנסת הורביץ דיבר על מועצות מייעצות, באגף המודיעין במטכ"ל יש מחלקה שנקראת מחלקת בקרה.
נאור ירושלמי: היא התחילה לאחר מלחמת יום כיפור והשם הלא רשמי שלה הייתה מחלקת האיפכא מסתברא, אם השנים גם היא התפתחה והפכה להיות הרבה יותר ממוסדת בתהליך קבלת ההחלטות של אמ"ן.
נאור ירושלמי: כמובן גם ההמלצות של אמ"ן לא מושלמות אבל כל המוסדות יכולים להגיע לטעויות כאלה ואחרות.
נאור ירושלמי: זה מודל אחר של איך דבר כזה עובד, לוקח את הנתונים, מציג עליהם חוות דעת, היא לא רק באה מהצד האישי של אותו אדם, מה הוא מביא אתו, אלא גם מתוך סוג אחר של חשיבה.
נאור ירושלמי: בזמנו יעקב עמידרור פיתוח מאד את החשיבה הזו.
נאור ירושלמי: דבר נוסף על הדבר המשפטי, דברו על מורא בית המשפט, אני חשוב שדווקא היום של הנציבות והעבודה היותר רחבה בתהליך קבלת ההחלטות עם השיקולים הנוספים, אותם שיקולי עתיד כאמור, יכולים לחזק את הכנסת מול הרשות השופטת מכיוון שהכנסת שוקלת שיקולים נוספים בתהליך קבלת ההחלטות וזה בודאי יחזק את העמדה שלה כשהיא תבוא מול ביקורת שיפוטית כזו או אחרת.
נאור ירושלמי: האמירה האחרונה, דברו על משל התינוק והמים, לא אחזור עליו, במשותף עם התאחדות הסטודנטים שמנו על השולחן הצעה  לתיקון מספר טעויות שנפלו כשהביאו את הצעת החוק בראשונה.
נאור ירושלמי: זו סיטואציה אחרת, עשר שנים, לומדים מהניסיון לומדים מהנסיבות האישיות ואפשר לדעתנו לעשות תיקונים לגבי העתיד.
נאור ירושלמי: המסר הוא שבעידן של היום שלצערי עולים הדיבורים ביותר מידי מקומות על עתידה של מדינת ישראל, מה יהיה המסר שתעביר הכנסת, המסר  הציבורי וההסברתי בביטול מוחלט של תפקיד שכל כולו לחושב על עתידה של מדינת ישראל.
נאור ירושלמי: אני מציע לשקול גם את השיקול הזה במערך השיקולים שלכם בהחלטה.
יריב לוין: מר נועם ויצנר מנכ"ל התאחדות הסטודנטים בבבקשה.
נועם ויצנר: שלום לכולם, בשנה האחרונה בהתאחדות הסטודנטים עסקנו בקידום של נושאים, חקיקה, רפורמות שקשורים לצעירים, לסטודנטים, נושאים של דיור, תחבורה, הורות צעירה וכדומה, תחומים שלא נוגעים רק לתחום ההשכלה הגבוהה.
נועם ויצנר: אחד הנושאים הגענו אליהם עוד לפני שידענו על הצעת החוק לבטל את הנציבות היא באמת נציבותה דורות הבאים כי מצאנו בתפקיד הזה משהו שעונה לאג'נדה שלנו, גוף שנמצא בכנסת ומוסיף נופף חשיבה לדורות הבאים, חשביה לציבור הצעיר, כמו שאמר השופט שהם, ציבור ילדים שעוד לא נולדו.
נועם ויצנר: ראינו בדבר הזה משהו שמחזק את הכנסת, תורם לעבודה של הכנסת, תורם לקול שחשבנו שנכון שיישמע ורצינו לגרום לגוף הזה לפעול והופתענו שנתקלנו בהצעת החוק לביטול הנציבות הזו מכיוון שראינו את היתרונות ואת התרומה של הגוף הזה הרבה יותר מהחסרונות שעולים כאן וזה מבלי לבטל או לפגוע במעמד חברי הכנסת או במעמד הכנסת אלא להפך.
נועם ויצנר: כשהתעמקנו בסוגיה הבנו שיש בעייתיות שעולה מן הדברים שעולים כאן - - -
יריב לוין: ברשותך, האם אתה בעד להקים נציב הדורות הבאים ליד הרשות השופטת, למה לא להתחיל משם?
יריב לוין: אולי הוא ייעץ לשופטים לפני שהם כותבים פסקי דין על ההשלכות של פסקי הדין שלהם לגבי דור העתיד, למה רק לנו צריך להיות גוף כזה?
נועם ויצנר: לא הייתי שם אותו לרשות השופטת - -  -
ניצן הורוביץ: כי פסק דין נוגע לאדם ספציפי וחוק נוגע לכולם.
יריב לוין: בעידן העתירות בבג"ץ שהכול שפיט ו"עדאללה" הפכו אותו לביתם הפרטי, זה כבר לא נוגע לאדם.
יריב לוין: אלה פסקי דין כלליים שיש להם השלכות אדירות על העתיד, אתה הרי יודע את זה.
ניצן הורוביץ: יש ערכת ערעור בבית משפט, אתה יכול להגיע מבית משפט שלום לבית משפט עליון, יש מנגנונים.
יריב לוין: אני שואל בעתירות לבג"ץ, אני אקל עליך, בוא לא ניתמם.
יריב לוין: רק עלינו צריך לשמור?
יריב לוין: הם יודעים לדאוג לדורות הבאים ואנחנו לא?
נועם ויצנר: אני חושב שזו לא הסוגיה להגיד אם זה צריך להיות ליד הרשות השופטת, אני חושב שזה בהחלט יכול לסייע לעבודת הכנסת, כמו גם לעבודת הרשות המבצעת.
יריב לוין: אתה בורח מהשאלה, אתה בעד למנות נציב דורות הבאים לרשות השופטת?
יריב לוין: כן או לא?
יריב לוין: תגיד שזה בכלל לא עולה על דעתך כי הם נמצאים בספירה אחרת ורק אנחנו גוף שאפשר להתנהל אתו בצורה הזו.
יריב לוין: אני באמת שואל אותך.
נועם ויצנר: אני חושב שזה יכול רק לתרום.
יריב לוין: אז  תעשו קמפיין כזה, אני אשמח לסייע.
ניצן הורוביץ: נאה דורש נאה מקיים.
ניצן הורוביץ: צריך להשאיר פה ואז לדרוש שיהיה בבית המשפט.
יריב לוין: כשתצטרף אלי לקמפיין שם אני מבטיח לך שבו ביום....
יריב לוין: אבל האמת היא שאני חושב שהקונספציה לא צריכה להיות גם שם, אמרתי את זה בהומור, יש לי בעיה עם הרעיון בבסיסו.
נועם ויצנר: הבנו את הבעיות מהדברים שעולים כאן וישוב לידי מי שחקר את הסוגיה אהרון אריאל ואני רוצה להעביר אליו את רשות הדיבור כדי שייגע בסוגיות שהעלינו באותה הצעת חוק שאנחנו מבקשים לקדם, שמתמודדת עם הבעייתיות של תפקיד נציב הדורות הבאים ובאה שוב לחזק את המקום של הכנסת.
נועם ויצנר: לחזק את האמירה של חשיבה לטווח ארוך.
אהרון אריאל לביא: בהצעה שמוגשת פה פרקנו את כל המוקשים, כל הסוגיה של עיקור חקיקה, כולל מנגנון מינימאלי שלא עולה כסף לגבי מעמד הכנסת.
אהרון אריאל לביא: ההנחה שלנו כמי שמייצגים גופים של אנשים מהשטח היא שמעמד הכנסת דווקא ייחלש כתוצאה מהביטול הזה זה משהו שמשדר חוסר הקשבה.
אהרון אריאל לביא: היו"ר יריב לוין:     	 ביקשתי התייחסות ספציפית קצרה להצעה.
אהרון אריאל לביא: לגבי ה-מ.מ.מ אין דבר כזה מחקר שנקי לגמרי מעמדות, גם מחקר ב- מ.מ.מ יש בו איזושהי עמדה, ברגע שהופכים את זה למשהו שהוא לא הנציב, כמו שהציגו את זה, כמשהו עם הילה, זה גם דבר שאנחנו מציעים להוריד, גם את הסמכויות, גם את יכולת ____ והנושא של מועצה ציבורית שזה חיזוק נוסף שנותן פתח למגוון רחב של ציבורים.
יריב לוין: אתם מציעים שתהיה גם מועצה ציבורית שתנהל את הנציב ותבקש ממנו דברים, זו זכותכם.
יריב לוין: אני אומר לך את האמת, בעיני, ההצעה שלכם, שהושקעה בה המון מחשבה והגיונה ברור,  בעיני היא הרבה יותר גרועה מהחוק הקיים.
יריב לוין: אני אומר את זה בגילוי לב כי אני חושב שהשקעתם המון עבודה כדי לייצר מסמך שאני מבין את ההיגיון שבו אבל הוא לוקח עד הקצה את הבעיות שאנחנו רואים בחוק הזה ובגללם אנחנו כאן.
יריב לוין: תודה רבה, ההערות היו חשובות, המחלוקת אמיתית, אני יכול לומר שאין לי שום ביטחון שאני צודק, אף פעם אין לי ביטחון כזה, אבל בסופו של דבר אני מייצג את מה שאני מאמין בו ואת מה ששלחו אותי לעשות ולקבל החלטות שנראות בעיני נכונות, גם לטווח הארוך, אבל נראות בעיני נכונות עכשיו מבחינת המועד שבו אני צריך לקבל את ההחלטה.
יריב לוין: הייתי מציע להקריא את נוסח החוק שנמצא בפנינו והייתי מציע לחברי לאשר את הנוסח כפי שהוגש.
יריב לוין: הייתי מציע להוסיף בתוך דברי ההסבר אמירה שנבחן לפני הדיון לקריאה שנייה ושלישית את  היכולת להסמיך את ה-מ.מ.מ לתת מענה לחלק מהדברים שהוזכרו ולהשאיר את העניין במסגרת הזו בלבד.
שלמה שהם: אולי אפשר גם לקיים יום עיון בנושא.
יריב לוין: אני לא חושב שיהיה יום עיון אבל נקיים ישיבה בוועדה, יהיה דיון נוסף בקריאה שנייה ושלישית.
יריב לוין: יש ישיבות ועדה שבהם דנים בחוקים, נואמים בבר אילן במקום במליאת הכנסת ומקיימים את הדיונים בימי עיון במקום בפורום הוועדה איפה שהדברים צריכים להיות.
יריב לוין: נדמה לי שאדוני ראה שאני לא חוסך בזמן בנושא ואני אאפשר בודאי לדברים להישמע.
אברהם מיכאלי: חוק משאל עם זו דוגמה.
אברהם מיכאלי: קיימנו לדעתי אין ספור דיונים ברמה שמיעת דעות אקדמיות מכל הגוונים.
יריב לוין: יחד עם זאת אנחנו צריכים להתכנס במסגרת זמן סבירה.
ארבל אסטרחן: נוסח הצעת החוק הוא קצר מאד הוא בא לומר שפרק ח' בחוק הכנסת בטל, זה הפרק שהתווסף לתיקון 14 שכולל את סעיפים 30 עד 48 שכותרנו נציב הדורות הבאים.
ארבל אסטרחן: הצעת חוק הכנסת (תיקון – ביטול נציב הדורות הבאים לכנסת), התש"ע-2010.
ארבל אסטרחן: ביטול פרק ח' 1. בחוק הכנסת, התשנ"ד-1994, פרק ח'- בטל.
יריב לוין: אני מבקש להצביע על החוק בנוסח כפי שהציגה אותו היועצת המשפטית, כפי שהוגש ואושר בקריאה הטרומית תוך ציון התוספת שדברנו עליה בדברי ההסבר שבה נדון ונכריע במסגרת הכנת החוק לקריאה שנייה ושלישית במידה ויחזור אלינו מהמליאה ויאושר שם בקריאה ראשונה.
יריב לוין: הצבעה     בעד – 4 נגד – 1 נמנעים - אין ההצעה אושרה.
יריב לוין: מכובדיי, אנחנו מקבלים בברכה את יושב ראש הכנסת.
יריב לוין: אני מבקש לפתוח את הישיבה.
יריב לוין: על סדר היום: מינוי יושב ראש לוועאדה המשותפת של ועדת החוץ והביטחון וועדת הכספים לתקציב הביטחון.
יריב לוין: רבותיי, מי שראה את סדר היום וחשב שהוא לא רואה טוב אז הוא כן רואה טוב.
יריב לוין: יש לנו היום על סדר-היום סוף סוף מינוי יושב ראש לוועדת המשותפת של ועדת החוץ והביטחון וועדת הכספים לתקציב הביטחון, בבחינת סימן מבשר, אני מקווה, להשלמת התהליך ולמינויו  של - - -
שי חרמש: אין סנונית אחת מבשרת את בוא האביב.
ראובן ריבלין: היום אפשר לומר, זמן שאול.
יריב לוין: אני מקווה שלאור האורך של שם הוועדה, יש איזה פוטנציאל של בשורה.
רחל אדטו: אתה יודע למי ניתנה הנבואה ומאחר ואתה לא כזה, אז בוא נמשיך.
יריב לוין: דרך אגב, אני חשבתי שלנציב הדורות הבאים ניתנה הנבואה אבל מסתבר שם זה כנראה כבר לא יקרה.
אברהם מיכאלי: היום היה כאן דיון מעמיק במשך שעתיים על הנציב.
ראובן ריבלין: אני חושב שהכנסת צריכה לשמר את האידיאולוגיה אבל לא לשמר את המוסר.
שי חרמש: ולא את הפרקטיקה.
יריב לוין: אנחנו הגענו למסקנה הזאת וניסחנו אותה בשורה אחת.
יריב לוין: רבותיי, אני מבקש להביא לדיון ולאישור מינוי יושב ראש לוועדה משותפת של ועדת חוץ וביטחון וועדת הכספים לתקציב הביטחון.
יריב לוין: אני רוצה לומר שהצעד הזה הוא צעד הכרחי על-מנת למנוע את המצב הבלתי תקין שבו מערכת הביטחון אינה יכולה לתפקד באופן שוטף ומלא כתוצאה מהעובדה שלא ניתן לאשר העברות תקציביות שנדרשות שם באופן שוטף.
יריב לוין: בד בבד אני רוצה לומר שבשום פנים ואופן הצעד הזה איננו מייתר ופוטר אותנו מהחובה למנות ללא דיחוי יו"ר חדש לוועדת החוץ והביטחון.
יריב לוין: בעניין הזה, אני קורא לכל הגורמים הנוגעים בדבר, בקואליציה ובאופוזיציה - - -
דוד רותם: זה ששר הביטחון יכול להתנהל בלי פיקוח פרלמנטרי זה בסדר?
יריב לוין: אני קורא לכל הגורמים הנוגעים בדבר, בקואליציה ובאופוזיציה, להתעשת ולהגיע להסכמה.
יריב לוין: אסור שוועדת החוץ והביטחון תהיה כלי משחק במאבק פוליטי.
יריב לוין: אני חושב שהשלמת התהליך הזה ללא דיחוי ובחירת יו"ר היא דבר חיוני.
יריב לוין: אני מצפה שהדבר הזה יתבצע כבר בימים הקרובים.
יריב לוין: אני רוצה לומר שיושב ראש הכנסת עשה כל מאמץ אפשרי כדי לדחוק בצדדים להגיע לפיתרון.
יריב לוין: אני חושב שהרבה הודות לפעילות שלך אנחנו משלימים עכשיו לפחות את השלב הראשון הזה.
ראובן ריבלין: אדוני יושב ראש ועדת הכנסת, חברות וחברי הכנסת, אנשי ועדת הכנסת, ועדת החוץ והביטחון, ועדת הכספים לענייני תקציב הביטחון, אורחים יקרים, גברתי מזכירת הכנסת.
ראובן ריבלין: 22 שנה אני נמצא בחוויית הכנסת וחשבתי שכבר ראיתי הכול.
ראובן ריבלין: כל יום אני קם ליום חדש ורואה שכל מה שראיתי, עדיין לא ראיתי הכול.
ראובן ריבלין: שתי ועדות יש לה לכנסת, שמאז הקמתה בט"ו בשבט 1949 תמיד היו מאוישות.
ראובן ריבלין: מהרגע שבו נשבעה בכנסת הראשונה ועד הדקה האחרונה של כל כנסת ולאחריה, הכנסת הבאה בוחרת שני יושב ראש לוועדות, אחת לוועדת הכספים והשנייה לוועדת החוץ והביטחון.
ראובן ריבלין: נבחרים יושבי ראש זמניים, על דעת הבית כולו, מטעם הוועדה המסדרת.
ראובן ריבלין: בדרך כלל הם מתחלקים בין קואליציה לאופוזיציה.
ראובן ריבלין: שתי הוועדות האלה הן ועדות חשובות ביותר שמאפשרות את הפיקוח הפרלמנטרי של כנסת ישראל במשטר הדמוקרטיה הפרלמנטרית המתנהלת אצלנו מאז 62 שנה והיום היא מתחילה לראות איזה סימנים של שינויים כאלה ואחרים.
ראובן ריבלין: כבר ראינו בעבר ניסיונות כאלה ואחרים, ניסיונות אשר הביאו אפילו למצב של בחירה ישירה של ראש ממשלה.
ראובן ריבלין: חזרנו מאותה יוזמה לאחר שראינו שהיא לא כל-כך מתאימה לחוויה הפוליטית בישראל.
ראובן ריבלין: אבל, לא היה כדבר הזה שוועדת כספים או ועדת החוץ והביטחון לא תהיינה מאוישות על-ידי יושב ראש.
ראובן ריבלין: הנסיבות המצערות שבהן נפרדנו מיושב ראש הוועדה שכיהן עד היום, והנסיבות שהביאו אותו להתמנות כיו"ר ועדת חוץ וביטחון, למרות שהוא שימש באופוזיציה, הם דברים שבוודאי לכל אחד יש את הגרסה שלו.
ראובן ריבלין: העובדה היא, שביום עזיבתו את הכנסת היתה הוועדה מוחזקת על ידי מפלגה אחת.
ראובן ריבלין: הדברים האלה הם דברים שצריכים להתברר בין המפלגות.
ראובן ריבלין: אבל, מעולם ולעולם לא חשבו נבחרי העם שניתן או אפשר להחזיק כבני ערובה את המערכת הביטחונית או המערכת התקציבית, משום שהמערכת הביטחונית עוסקת בדיני נפשות ואסור להפקיר אותה בידי שיקולים פוליטיים.
ראובן ריבלין: כמובן שיש שיקולים פוליטיים בכל מפלגה ומפלגה והשיקולים האלה הם לגיטימיים לחלוטין.
ראובן ריבלין: אבל, לא יכול להיות מצב שבו שבוועדה שבה חברים שלושת הבכירים בפוליטיקה הישראלית, ראש הממשלה, שר הביטחון ושר החוץ, כמו גם הרמטכ"ל, ראשי שירות המודיעין וכל אותם אנשים המופקדים על ביטחוננו, אם מדובר על ראש השב"כ ראש המוסד וכיוצא באלה ולא צריך לפרט בנוסף להם, והם מתייצבים בפני הכנסת ומוסרים לה דוח שלא נוכל לקיים ולו ישיבה אחת מהטעם הפשוט שאין יושב ראש אשר יכול לקבוע לוועדה את סדר יומה.
ראובן ריבלין: מטבע הדברים, גם במצוקות פוליטיות מוצאים מייד הצדדים, בכל שאלה שהיא שאלה המעורבת בפוליטיקה ובאחריות כלפיה המדינה, את הדרך בו לקיים מצב שבו יתמנה מייד יו"ר זמני על-מנת שנוכל להפעיל את כל המערכות.
ראובן ריבלין: חשבתי כך יחד עם יו"ר ועדת הכנסת, ביום שבו נאלצנו להיפרד מחברנו, יו"ר הוועדה הקודם חבר הכנסת צחי הנגבי.
ראובן ריבלין: חשבנו שאנחנו צריכים לקיים ישיבה מיידית על-מנת לבחור יו"ר זמני משום שידענו שקיימת מלוקת קשה בין קואליציה לאופוזיציה, בין קדימה לליכוד, בנושאים שכל אחד מהם מחזיק, מבחינת האמת הסובייקטיבית שלו, את הצדק בידיו.
ראובן ריבלין: יחד עם זה, הכנסת והפרלמנטריזם הישראלי והפיקוח של הפרלמנט בישראל על הממשלה, מחייבים אותנו באמת להתנתק מכל שיקול כזה או אחר שהוא במחלוקת ויתכן שכל אחד הצדק מונח לידו.
ראובן ריבלין: כנראה שבסופו של דבר הצדק הזה הוא לא יהיה צדק שנוכל להכריע בו אלא ההכרעות הפוליטיות אינן ניתנות לכפייה.
ראובן ריבלין: ביקשו ממני לחכות שבוע.
ראובן ריבלין: התייעצתי עם יו"ר הוועדה.
ראובן ריבלין: הואיל והיה כבר יום שני ויום שלישי, אמרנו ששבוע הוא סביר בעינינו.
ראובן ריבלין: התייעצנו גם עם לטקו, שהוא מנהל ועדת החוץ והביטחון, והוא אמר שהדבר קשה כי יש שלוש ועדות, שהן אולי הוועדות החשובות ביותר בכנסת מבחינת האחריות שלנו כלפי ביטחון המדינה.
ראובן ריבלין: ועדות אלה היו מוחזקות אקס-אופיציו או על-פי בחירה, בידי יו"ר ועדת החוץ והביטחון.
ראובן ריבלין: יותר מכך, יש ועדה משותפת לוועדת החוץ והביטחון ולוועדת הכספים, שלא ניתן לכנסה אלא אם כן יושב הראש שלה מכנס אותה.
ראובן ריבלין: אומר לכם שיושב ראש הוועדה הזאת, בתקופה של ה-10 שנים האחרונות, היה יו"ר ועדת החוץ והביטחון.
ראובן ריבלין: ללמדך, שרק הוא יכול ולקבוע את נושא תקציב המדינה לביטחון.
דוד רותם: מאז שהליכוד בשלטון הכל משתנה.
ראובן ריבלין: חבר הכנסת רותם, יתכן שההערה שלך היא במקומה.
ראובן ריבלין: אני מקבל אותה באהבה, וגם מתוך נשיאת אחריות כאחד מהאנשים – אני לא מראשי הליכוד אבל נבחרתי במקום מאוד מכובד בליכוד.
שי חרמש: כל מקום הוא מכובד.
ראובן ריבלין: אין מוקדם ומאוחר באלה שנבחרו.
ראובן ריבלין: אני הייתי במקום 36 פעם והייתי יושב ראש הכנסת.
ראובן ריבלין: אנחנו התייעצנו, כמובן, כי היינו בטוחים שהמפלגות תגענה, מתוך הבנה לאחריות, להכרעה ולהחלטה תוך שבוע.
ראובן ריבלין: לצערנו הרב נתבקשנו לחכות ליום שני, לחכות ליום שלישי שלפני שבוע, דהיינו, כעת חיה לפני שבוע.
ראובן ריבלין: אז התברר לנו שאנחנו צריכים להמתין עוד מספר שעות שהפכו לימים ואז קיבלתי מכתב ממערכת הביטחון.
ראובן ריבלין: שלא יהיה אי הבנות, רבותיי:     "לכבוד יושב ראש הכנסת     מינוי ממלא מקום לוועדה המשותפת לוועדת החוץ והביטחון ולוועדת ה כספים.
ראובן ריבלין: "     אני מקריא רק חלק מהמכתב:     "אי אישור התקציב לא מאפשר פעילות שוטפת של המשרד.
ראובן ריבלין: זאת ועוד, מאז אתמול מעוכבים תשלומים לספקי המשרד בהיקף העולה על 100 מיליון שקל והסכומים הולכים ומצטברים.
ראובן ריבלין: כל יום שיעבור יביא בסיומו את הספקים להפגנות ולחצים לשחרור כספים עבורם, מעבר לבעיות הקשות שעיכוב זה יוצר בתפעול ומימוש המשימות השוטפות של מערכת הביטחון".
ראובן ריבלין: נמצא פה לטקו, מנהל ועדת החוץ והביטחון, על מנת להעיד על הדברים כדברים שהם נכונים ואמיתיים והם לא ממצים את כל אותם דברים שהביא בפני לטקו.
ראובן ריבלין: ניסינו להביא לפני המערכת הפוליטית בישראל את הצורך המיידי לקיים את הדבר.
ראובן ריבלין: אמרו לי שראש הממשלה וראש האופוזיציה יפגשו ואז העניינים יבואו לידי הכרעה כזאת או אחרת.
ראובן ריבלין: שכן, כאשר הפוליטיקאים לא מצליחים להסתדר, יש ועדה שהיא מחויבת בקבלת הכרעה.
ראובן ריבלין: לתדהמתי, ביום רביעי שעבר התברר לי שהפגישה עתידה להיות רק מחרתיים, ביום חמישי הבא עלינו לטובה.
ראובן ריבלין: אז ביקשתי מראש הממשלה ומראש האופוזיציה לשנס מותניים, בעזרתו של יושב ראש הקואליציה הנכבד ולהיפגש לפני כן.
ראובן ריבלין: למרות שהם לא מצאו את הזמן המתאים להיפגש, אנחנו מצאנו להם את הזמן המתאים והם נפגשו ביום ראשון זה ולצערי הרב לא הגיעו לכלל הבנה בכל מה שקשור.
ראובן ריבלין: הודעתי בהתייעצות אחת עם יו"ר הוועדה.
ראובן ריבלין: יו"ר הוועדה, על פי סמכותו, - הוא יכול להכריע כי הסמכות היא בידי יושב ראש הוועדה, שאתמול אנחנו נקבע יושב ראש זמני לוועדת החוץ והביטחון.
ראובן ריבלין: אתמול בלילה נתבקשתי פעם נוספת לבדוק האם ניתן לדחות את ההכרעה שכן אנחנו לא רוצים להביא לידי משבר בין שתי הקבוצות המרכיבות את מחציתה של הכנסת.
ראובן ריבלין: ואז אמרתי: ומה יאמר משרד הביטחון אשר שלח לי מכתב זה?