GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד רותם: השאלה שלי היא לגבי סעיף (3): "בסמוך למקום המיועד יקבל חבר הכנסת לידיו טופס ובו שמות המועמדים" - בפועל לא ככה נוהגים כי זה לוקח המון זמן.
יריב לוין: אין מה לעשות, זו הצבעה חשאית.
דוד רותם: מה אכפת לי שתקבל את הטופס במקום שלך, תסמן את מי שאתה רוצה.
רונית חייקין: שמים את זה על השולחן.
דוד רותם: תמיד שמים.
ארבל אסטרחן: לפי מה שכתוב עכשיו לא.
ארבל אסטרחן: הוא יקבל את זה - - -
דוד רותם: אבל עד היום נהגו לשים על השולחן, וזה חוסך המון זמן כי אז אתה ניגש ושם את הפתק.
יריב לוין: אפשר גם וגם.
ארבל אסטרחן: אני יכולה גם לא לציין את זה בכזה פירוט.
דוד רותם: אז אל תצייני את זה כי חבל על הזמן.
דוד רותם: זה לוקח שעות.
ארבל אסטרחן: הסעיף הזה לא קיים בכלל.
ארבל אסטרחן: פשוט הוצאתי מהפרוטוקולים.
אברהם מיכאלי: עדיין לא הבנתי מה קורה אם רובם מצביעים נגד אותו מועמד אחד.
יריב לוין: אז הוא לא נבחר.
אברהם מיכאלי: אז יהיו בחירות חדשות?
רונית חייקין: אז צריך שוב להודיע שבועיים מראש - - -
ארבל אסטרחן: אז פשוט אוריד את הרישא ואגיד: "חבר כנסת יקבל לידיו טופס ובו שמות המועמדים".
רונית חייקין: את אומרת "בידיו" אז זה בידיים שלו.
רונית חייקין: זה גם לא טוב אולי.
אתי בן-יוסף: מונח על שולחנו זה "לידיו".
ארבל אסטרחן: יקבל.
דוד רותם: יקבל חבר הכנסת טופס ובו שמות המועמדים.
ארבל אסטרחן: אוקיי.
ארבל אסטרחן: ואם סומנו יותר מועמדים מהמספר האמור – זאת אומרת, צריך לבחור שניים לוועדה לבחירת שופטים.
ארבל אסטרחן: סימנו שלושה – פסול.
דן מרזוק: אני רוצה להציע שרק לעניין אותה ועדה ההצבעה תהיה פסולה.
דן מרזוק: לא כל הטופס יהיה פסול, כמו שכתוב כאן.
דוד רותם: זה לא כל הטופס כי זה כמה טפסים.
ארבל אסטרחן: בפעם שעברה עשו את זה בטופס אחד.
יריב לוין: זאת הכוונה, הכוונה היא לפסול את הכול.
יריב לוין: יכול להיות אותו טופס אבל אז אתה פוסל רק את החלק שנוגע לאותה ועדה, לא את כל ההצבעה של אותו בן-אדם.
ארבל אסטרחן: "(5) חבר הכנסת יניח את הטופס בתיבת הצבעה;" פה רציתי להגיד בלי מעטפות, אבל - - - בפעם שעברה ישבתי כשספרו, לפתוח את המעטפות לקח הכי הרבה זמן.
רונית חייקין: זו החשאיות.
ארבל אסטרחן: "(6) עם גמר ההצבעה תימסר תיבת ההצבעה לוועדת הקלפי, שתספור מיד את הקולות; (7) תוצאות ההצבעה ייקבעו לפי הוראות אלה: (א) עלה מספר המועמדים על מספר נציגי הכנסת שיש לבחרם, ייבחרו המועמדים שקיבלו את מספר הקולות המרבי; קיבלו כמה מועמדים מספר קולות שווה ובשל כך לא ניתן לקבוע מיהם נציגי הכנסת כאמור, כולם או חלקם, חוזרים על ההצבעה ביניהם עד להכרעה".
ארבל אסטרחן: זאת אומרת, יכול להיות מצב שצריך לבחור שני מועמדים, אחד קיבל 20 קולות, אחד קיבל 15 ועוד אחד קיבל 15.
רונית חייקין: חוזרים על ההצבעה באותו יום.
ארבל אסטרחן: כן, אני חושבת שבאותו יום.
ארבל אסטרחן: חוזרים מיד על ההצבעה.
אברהם מיכאלי: חשוב לקבוע את זה, כי אם לא - - -
דוד רותם: אני לא חושב שנכון לעשות את זה מיד, כי לפעמים אדם בא, שם את הפתק שלו והלך לדיון בוועדה.
ארבל אסטרחן: כמו שאמרתי, לפעמים זה עניין סיעתי, אולי הסיעה רוצה להחליט.
ארבל אסטרחן: אז לא להגיד מיד?
דוד רותם: לא. ייערכו בחירות חדשות בשבוע שלאחר מכן.
ארבל אסטרחן: מצד שני, אולי יש משהו מאוד דחוף.
יריב לוין: בסדר, שיהיה בשבוע שלאחר מכן.
רונית חייקין: אז יצטרכו עוד פעם את כל הפרוצדורה?
דוד רותם: לא, לא יצטרכו שוב את כל הפרוצדורה.
רונית חייקין: למה לא?
רונית חייקין: להודיע שבועיים מראש - - -
יריב לוין: זה רק בין השניים שכבר בקלפי.
ארבל אסטרחן: יודעים מי השניים, כי היושב ראש מכריז על התוצאות.
ארבל אסטרחן: הוא אומר: שניים קיבלו 25 ואחד קיבל 20 קולות.
רונית חייקין: נניח שבבחירות הבאות עוד פעם יש תיקו.
ארבל אסטרחן: אז עוד פעם, כמו בבחירות לנשיא.
ארבל אסטרחן: ניסחנו את זה ככה כי יכול להיות ששניים קיבלו את אותו מספר או שמספר שניים ושלוש קיבלו אותו מספר.
ארבל אסטרחן: זה בא לענות על כל האופציות.
אברהם מיכאלי: השאלה היא כמה מועמדים יש באותה בחירה.
אברהם מיכאלי: אם יש שלושה מועמדים וכולם קיבלו תיקו – אז זה לגבי שלושתם.
אברהם מיכאלי: אם קורה שאחד זכה איכשהו למספר שונה מהאחרים, הוא אוטומטית ייבחר?
ארבל אסטרחן: לכן כתוב: "לא ניתן לקבוע מיהם נציגי הכנסת, כולם או חלקם".
ארבל אסטרחן: יכול להיות שאפשר להגיד על מישהו שהוא נבחר, זה שקיבל הכי הרבה - - -
אברהם מיכאלי: יש ועדות שיש בהן שלושה מועמדים?
ארבל אסטרחן: כן, בקאדי.
אברהם מיכאלי: תארי לך שהשניים הראשונים יהיה להם תיקו - - -
ארבל אסטרחן: אז הם נכנסו.
ארבל אסטרחן: נגיד שגם שלוש וארבע הם תיקו – בחירות.
אברהם מיכאלי: אז כל תיקו מאלץ מחדש, כי יש מצבים שצריך שלושה נציגים.
רונית חייקין: למה לדחות את זה לעוד שבוע?
רונית חייקין: זה מסרבל את הכול.
אברהם מיכאלי: דודו צודק, כי יש כאלה שמצביעים ובורחים.
אברהם מיכאלי: אולי צריך להודיע מראש לא ללכת.
ארבל אסטרחן: בבחירת נשיא המדינה, בחוק היסוד, אם לא היה רוב חוזרים ומצביעים.
רונית חייקין: מתי?
ארבל אסטרחן: לדעתי, זה מיד.
רונית חייקין: כן, מיד.
רונית חייקין: לדעתי זה מסרבל.
ארבל אסטרחן: אז מה אומרים?
ארבל אסטרחן: כעבור שבוע?
יריב לוין: זה לא נראה לי מהותי.
יריב לוין: הסיכוי שזה יקרה הוא כל כך קטן.
אברהם מיכאלי: אם נכתוב, אז שיודיעו מראש לאנשים, שלא ילכו הביתה.
ארבל אסטרחן: אם נכתוב כאן שזה מיד אז יודעים שזה מיד.
ארבל אסטרחן: אני מבינה מהבחירות לנשיא שזה מיד.
רונית חייקין: גם אני חושבת.
רונית חייקין: לדעתי זה פחות יסרבל את עבודת הכנסת.
דוד רותם: אם אנחנו כותבים שחוזרים מיד על ההצבעה, אז זה בין אלה שהם כבר בקלפי.
דוד רותם: אם אנחנו דוחים את זה עוד פעם יבוא עוד מישהו וירצה להגיש מועמדות.
דוד רותם: אז הייתי אומר שחוזרים מיד.
אברהם מיכאלי: אז מי שהולך יגרום לזה שיישבר התיקו.
ארבל אסטרחן: זה היה מה קורה אם יש יותר מועמדים ממקומות.
ארבל אסטרחן: "(ב) היה מספר המועמדים כמספר נציגי הכנסת שיש לבחרם, ייבחרו הם אם מספר הקולות בעדם עלה על מספר הקולות נגדם;"
דוד רותם: יש שני מועמדים על שני מקומות, והיה רוב נגדם.
ארבל אסטרחן: אז לא נבחרו נציגי כנסת.
דוד רותם: אז מה קורה עכשיו?
דוד רותם: בוחרים מיד אחרים?
ארבל אסטרחן: לא, אין מיד.
ארבל אסטרחן: צריך להגיש מועמדות.
אורית נוקד: אז את צריכה להוסיף (ג), שמציין את המצב של חבר כנסת שהיו יותר קולות נגדו מאשר בעדו.
ארבל אסטרחן: (ב) אומר שאם היה מספר קולות בעדו הוא נבחר, אז ברור שאם היו נגדו - - -
יריב לוין: השאלה אם זה ברור פה מבחינת הכתיבה.
יריב לוין: במצב הזה, להבדיל ממצב של תיקו שבו עושים בחירות בין אותם שחקנים, במקרה הזה פותחים את כל התהליך מיסודו.
ארבל אסטרחן: מה שכן, היינו רוצים להגיד תוך כמה זמן.
דוד רותם: צריך לעשות פה עוד דבר - מה קורה כשיש תיקו קולות בעד ונגד.
ארבל אסטרחן: אז הוא לא נבחר.
ארבל אסטרחן: כתוב: ייבחרו אם מספר הקולות בעדם עלה על מספר הקולות נגדם.
ארבל אסטרחן: השאלה היא אם רוצים להגיד שאם מספר הקולות בעדם לא עלה על מספר הקולות נגדם ייערכו בחירות חדשות תוך 30 יום?
יריב לוין: צריך לכתוב, שלא יהיה בזה ספק.
ארבל אסטרחן: אתם רוצים שוב תוך 60 יום?
דוד רותם: לא, פה יותר מהר.
ארבל אסטרחן: אז תוך 30 יום?
ארבל אסטרחן: זה בחירות חדשות לכל דבר.
יריב לוין: זה בחירות חדשות ובאופן שיאפשר הגשת מועמדות.
ארבל אסטרחן: בחירות חדשות, זה ברור.
ארבל אסטרחן: "(8) ועדת הקלפי תודיע ליושב ראש הכנסת על תוצאות ההצבעה; יושב ראש הכנסת - - - "
דוד רותם: הייתי כותב: על בחירות חדשות יחולו הוראות תקנות אלה.
יריב לוין: כן, כדאי.
ארבל אסטרחן: "ועדת הקלפי תודיע ליושב ראש הכנסת על תוצאות ההצבעה; יושב ראש הכנסת יודיע לכנסת באותה ישיבה שבה התקיימו הבחירות על תוצאותיהן.
ארבל אסטרחן: "     זה היה סעיף דרך הבחירה.
ארבל אסטרחן: עכשיו יש לנו סעיף שיש בו המון הוראות טכניות, אנסה לפשט אותן.
ארבל אסטרחן: אתן קצת רקע.
ארבל אסטרחן: סעיף 63 המוצע נקבע מכוח סעיף 6 לחוק הכנסת, שהקראתי לכם אותו והוא גם מופיע למטה בהערת שוליים.
ארבל אסטרחן: הוא אומר שהכנסת רשאית בתקנון לקבוע סייגים לבחירה, השעיה והעברה מכהונה.
ארבל אסטרחן: יש לנו כבר בתקנון הוראות בעניין כזה לגבי יושב ראש הכנסת וסגן יושב ראש כנסת.
ארבל אסטרחן: שם קבענו, בסעיפים 3 ו-4 – גם כן מכוח חוק הכנסת - מתי יו"ר כנסת או סגן יו"ר כנסת לא ייבחר, יועבר או יושעה.
ארבל אסטרחן: הנוסח שבפניכם מנסה לעשות הקבלה בין מה שיהיה לגבי נציגי הכנסת בוועדות ולגבי מה שנקבע לגבי יו"ר הכנסת וסגן יו"ר הכנסת, גם כי חשבנו שנכון לעשות את זה וזה גם הרבה יותר קל בכתיבה על-ידי ההפניה הזאת.
ארבל אסטרחן: מה שמופיע בכתב קטן זה פירוט ההוראות כי יש פה הרבה סעיפים שמפנים.
ארבל אסטרחן: יש סייג לבחירה, זאת אומרת מתי אדם לא ייבחר כנציג הכנסת בוועדה; השעיה, אדם שנבחר ורוצים להשעות אותו והעברה מכהונה.
ארבל אסטרחן: זה הולך לפי הסדר הזה.
ארבל אסטרחן: כאשר הכנו את זה ראיתי שיש חסר לגבי יו"ר כנסת ואני מציעה לחזור ולתקן את סעיף 4 לגבי השעיה.
ארבל אסטרחן: מה שכתוב לנו לגבי יו"ר הכנסת זה שאפשר לקבוע שהוא לא יהיה מועמד אם היועץ המשפטי לממשלה הגיש נגדו עותק של כתב אישום או מתקיימים נגדו הליכים פליליים או הורשע בפסק דין סופי בעבירה פלילית וטרם חלפו עשר שנים שפסק הדין נעשה סופי.
דוד רותם: עבירה פלילית כלשהי או עבירה פלילית עם קלון?
ארבל אסטרחן: עבירה פלילית כלשהי.
ארבל אסטרחן: לגבי השעיה החוק אומר מתי הוא מושעה - - -
דוד רותם: אני לא מבין, הוא יכול להיות ראש ממשלה.
ארבל אסטרחן: כן, וחבר כנסת ושר.
דוד רותם: והוא לא יכול להיות יושב ראש הכנסת.
דוד רותם: אני חושב שזה חסר היגיון לחלוטין.
דוד רותם: הוא יכול להיות נשיא.
ארבל אסטרחן: אני רואה שעל נשיא בכלל אין סייגים.
יריב לוין: אלה הכללים שישנם כרגע.
יריב לוין: לא נשנה אותם עכשיו.
ארבל אסטרחן: אני מציעה לעשות את הקורלציה.
דוד רותם: רק לא נכון שזו תהיה ועדה מסדרת.
ארבל אסטרחן: כל עוד לא נבחרה ועדת הכנסת?
ארבל אסטרחן: אם יש לנו ארבעה חודשים זו בדרך כלל לא תהיה ועדה מסדרת.
ארבל אסטרחן: בדרך כלל כבר יש ועדת כנסת.
ארבל אסטרחן: דווקא על יו"ר כנסת יותר רלוונטי ועדת הכנסת.
ארבל אסטרחן: בכל מקרה, לגבי יו"ר, כשעשיתי את הקורלציה ראיתי שקבענו סעיף לגבי ההשעיה, מבחינת תנאים להשעיה, עד מתי הוא מושעה ופסק דין מזכה.
ארבל אסטרחן: אבל לא קבענו את הפרוצדורה במליאה, וזה רלוונטי כי אנחנו רוצים שאותה פרוצדורה תחול גם כאן.
ארבל אסטרחן: מה שמוצע לעשות זה לתקן את סעיף 4 שעוסק ביו"ר הכנסת וסגן יו"ר הכנסת.
ארבל אסטרחן: בסעיף 3 יש תיקון טכני, שבמקום "במשך" יבוא "במסגרת זמן", שזה איזשהו מינוח שהשתמשנו בו בתקנון וה"במשך" השתרבב שם.
ארבל אסטרחן: בסעיף 4 מוצע לקבוע שאם הציעה ועדת הכנסת להשעות יו"ר כנסת או יו"ר כנסת, שהיום את הסמכות המהותית אבל אין את הפרוצדורה, "יציג יו"ר ועדת הכנסת או חבר הוועדה שהוא הסמיכו לכך את הצעת ועדת הכנסת בפני הכנסת, חבר הכנסת שההצעה נוגעת אליו רשאי להשיב, כל אחד מהם במסגרת זמן שלא תעלה על 15 דקות, והכנסת תחליט בלא דיון".
ארבל אסטרחן: עכשיו בואו נחזור לענייננו, לעמוד 4 בנוסח שבפניכם, ונראה מה מוצע לגבי חברי הכנסת נציגים בוועדות למינוי נושאי משרה שיפוטית.
ארבל אסטרחן: 63(א) סייג לבחירה.
ארבל אסטרחן: "ועדת הכנסת, וכל עוד לא נבחרה - הוועדה המסדרת, רשאית לקבוע כי חבר הכנסת לא יהיה מועמד לכהונה כחבר בוועדת מינויים, בהתקיים בו האמור בסעיף 3(א)".
ארבל אסטרחן: זה אומר שהיועץ המשפטי מסר עותק של כתב אישום נגדו או שמתקיימים נגדו הליכים פליליים או שהוא הורשע בפסק דין סופי בעבירה פלילית, בין בהיותו חבר כנסת ובין לפני כן, וטרם חלפו עשר שנים מיום שפסק הדין נעשה סופי או מיום שגמר לרצות את עונשו, לפי המאוחר.
ארבל אסטרחן: כאמור, הקבלה ליו"ר או סגן יו"ר.
ארבל אסטרחן: אם מתקיימים בו הדברים האלה ועדת הכנסת יכולה לקבוע שהוא לא יהיה מועמד כנציג הכנסת, ויחולו הוראות נוספות, מה שמופיע אצלכם – (א)(1) סיפא ו-(ב) עד (ה).
ארבל אסטרחן: זה אומר שאם ועדת הכנסת החליטה שהוא לא יהיה מועמד ההחלטה תהיה בתוקף כל עוד לא הסתיימו ההליכים הפליליים בעניינו.
ארבל אסטרחן: אם נקבע שיש חסינות ואז אין הליכים פליליים, בכל תקופת כהונתה של הכנסת או תקופה קצרה יותר שקבעה הוועדה זה גם יחול.
ארבל אסטרחן: ועדת הכנסת לא תקבע, אלא לאחר שנתנה לחבר הכנסת הזדמנות להשמיע את דברו.
ארבל אסטרחן: הליכי הדיון בוועדת הכנסת יסתיימו בתוך שבוע – השאלה אם זה רלוונטי לנו.
ארבל אסטרחן: בעצם כן.
יריב לוין: כן, שלא ימשכו בן-אדם סתם.
ארבל אסטרחן: אם ועדת הכנסת קובעת שהוא לא יהיה מועמד הוא יכול בתוך 48 שעות לערער בפני הכנסת.
ארבל אסטרחן: הדיון בכנסת ייערך בתוך 48 שעות ממועד הגשת הערעור וביום הקרוב שבו ניתן לקיים ישיבת כנסת.
אורית נוקד: הערעור בכנסת או בוועדת הכנסת?
ארבל אסטרחן: ועדת הכנסת החליטה שהוא לא יכול להיות מועמד, הוא מערער לכנסת.
יריב לוין: במליאה.
ארבל אסטרחן: נכון, ואז הוא יוכל לנמק את הערעור, הוא רשאי להניח מסמכים - - -
אברהם מיכאלי: הדיון במליאה זה כמו שמופיע בחוק שם.
ארבל אסטרחן: הדיון בכנסת.
ארבל אסטרחן: כנסת – זה מליאת הכנסת.
ארבל אסטרחן: המערער רשאי לנמק את ערעורו וכן רשאי הוא להניח מסמכים הנוגעים לערעור על שולחן הכנסת.
ארבל אסטרחן: יו"ר ועדת הכנסת או חבר הוועדה שהסמיכו לכך רשאי להשיב לערעור, כל אחד 15 דקות, והכנסת תחליט בלא דיון.
ארבל אסטרחן: ההצבעות בוועדת הכנסת ובכנסת יהיו גלויות.
ארבל אסטרחן: זה רק מין הבהרה, היות שיש פה גם עניינים של הצבעה חסויה.
דוד רותם: מאיפה לקחתם את ההוראות האלה?
ארבל אסטרחן: מהתקנון.
דוד רותם: כי 3(א)(1) סיפא הוא לא רציני: החליטה הוועדה כי חבר כנסת לא יהיה מועמד, תהיה החלטתה בתוקף כל עוד נסתיימו ההליכים הפליליים.
ארבל אסטרחן: כאן כבר היו בחירות.
דוד רותם: לא, בחרנו את הנציגים.
דוד רותם: פעם אחת בוחרים אותם.
ארבל אסטרחן: לא, יושב ראש כנסת בוחרים פעם אחת.
ארבל אסטרחן: דווקא נציגים, יכול להיות שתהיה עוד בחירה במהלך אותה קדנציה ואז מבהירים שהחלטת ועדת הכנסת שאמרה למישהו שהוא לא יכול להיות מועמד – חלפה שנה ויש בחירות, בינתיים הסתיימו ההליכים, אז ההחלטה שלה כבר לא בתוקף.
ארבל אסטרחן: דווקא פה זה חשוב יותר מאשר ביושב ראש הכנסת.
ארבל אסטרחן: זה היה תיאור ארוך למה שמופיע ב-63(א).
ארבל אסטרחן: זה היה סייג לכהונה.
דוד רותם: סליחה, ואם נקבע שתהיה לו חסינות בפני דין פלילי בכל תקופת כהונתו?
ארבל אסטרחן: הרי אין הליכים.
ארבל אסטרחן: קבעו לו חסינות - - -
דוד רותם: סליחה, אם קבעו לי חסינות אז אני אדם חף מפשע, אין סיבה שלא אהיה מועמד.
דוד רותם: מה פתאום שתקבעו תקופה של הכנסת הזאת או תקופה יותר קצרה?
יריב לוין: זו הייתה ההערה שלי.
ארבל אסטרחן: אגיד מה השבתי גם ליושב ראש הוועדה.
ארבל אסטרחן: היום, לפי חוק החסינות, כאשר הכנסת קובעת חסינות לחבר כנסת לא היא ולא הוא אומרים שהוא חף מפשע.
ארבל אסטרחן: כל מה שהם אומרים זה שלא ניתן לקיים את ההליכים.
ארבל אסטרחן: אגב, גם הוא לא בהכרח טוען שהוא חף מפשע.
ארבל אסטרחן: הוא אומר: אל תקיימו עכשיו, בזמן שאני חבר כנסת, את ההליכים.
ארבל אסטרחן: למה הוא טוען את זה?
ארבל אסטרחן: יש לנו עילות.
ארבל אסטרחן: הוא, למשל, יכול לטעון שאם מקיימים הליכים זה יפריע לו בפעילות בכנסת – "יגרם נזק של ממש לתפקוד הכנסת או ועדה מוועדותיה או לייצוג ציבור בוחרים".
ארבל אסטרחן: למשל, הוא אומר: אני סיעה קטנה, של חבר כנסת אחד, שניים או שלושה, אם אנהל עכשיו הליך פלילי לא אוכל לייצג את ציבור הבוחרים שלי בכנסת.
ארבל אסטרחן: בבקשה תקבעו לי חסינות, שאפשר יהיה להעמיד אותי לדין רק כשאסיים.
ארבל אסטרחן: האם אדם כזה, שהיועץ כבר הגיש טיוטת כתב אישום נגדו בעבירות מאוד חמורות, אתה רוצה שהוא יבחר שופטים?
דוד רותם: הוא יכול להיות שר?
דוד רותם: הוא יכול להיות ראש ממשלה?
ארבל אסטרחן: אבל אנחנו קובעים פה דברים ייחודיים, לגבי מי יכול לבחור שופטים.
ארבל אסטרחן: השאלה אם הכנסת לא רוצה לקבוע סטנדרטים גבוהים לדברים האלה.
ארבל אסטרחן: מבין 120 חברי כנסת – או 80 חברי כנסת, בלי שרים וסגני שרים - - -
דוד רותם: שלא יבחרו בו.
דוד רותם: הרי זה בדיוק העניין, אנחנו עושים צחוק מעצמנו.
דוד רותם: אנחנו קובעים הגבלות במקום שיהיה לנו את האומץ לומר: האיש הזה, אנחנו לא נצביע בשבילו, אז אנחנו קובעים שנעשה לו הנחיות מראש.
ארבל אסטרחן: יש שיקול דעת לוועדת הכנסת, היא רשאית לקבוע.
ארבל אסטרחן: זה כמובן יהיה תלוי באישומים נגדו - - -
יריב לוין: זה היה הטיעון שבו היא ניצחה אותי, כי עד כאן הייתי אתך לגמרי.
יריב לוין: זה משאיר את שיקול הדעת, זה לא אומר שהוא לא יהיה אלא רק מאפשר לך להגיד שלא ניתן לבן-אדם כזה - - -
דוד רותם: זה נותן שיקול דעת, אבל זה עניין נורא פוליטי.
יריב לוין: ציבורי גם.
דוד רותם: וציבורי.
דוד רותם: אני אומר דבר נורא פשוט: אדם הורשע ונקבע שיש עמה קלון אבל הוא לא נידון למאסר, הגיעו הבחירות – הוא יכול להיבחר לכנסת, הוא יכול להיות חבר הוועדה למינוי שופטים, הוא יכול להיות הכול.
ארבל אסטרחן: לא, כי לא עברו עשר שנים מיום שהוא הורשע.
ארבל אסטרחן: זה סעיף 3(א)(2).
ארבל אסטרחן: להיבחר לכנסת הוא יכול, אבל יש דברים מסוימים בכנסת, מאוד מצומצמים, שבהם אנחנו רוצים להגיד שאנחנו מחפשים פה את חברי הכנסת - - -
אורית נוקד: רף יותר גבוה.
ארבל אסטרחן: מבין 80 חברי כנסת תמצאו מישהו שלא הורשע - - -
יריב לוין: אין פה איזו אמת מוחלטת, אבל יש בזה היגיון.
ארבל אסטרחן: אני יודעת שזה לא טיעון, אבל יש גם איזשהו היגיון בהקבלה למה שכבר נקבע לגבי היו"ר.
ארבל אסטרחן: זה מבחינת סייג לכהונה.
ארבל אסטרחן: אנחנו עוברים להשעיה.
ארבל אסטרחן: עכשיו מוצע שהכנסת תוכל להשעות, אבל לפי הצעת ועדת הכנסת.
ארבל אסטרחן: להשעות מכהונתו את נציג הכנסת בוועדת מינויים בהתקיים בו האמור ב-(1) רישא – אם היועץ רצה כתב אישום או מתקיימים הליכים פליליים.
אורית נוקד: להשעות זה נקרא להעביר מכהונה?
ארבל אסטרחן: לא. זה למנות מישהו אחר במקומו עד מה שאמרנו - - -
יריב לוין: זה מצבו של צחי הנגבי כרגע.
יריב לוין: ההשעיה היא זמנית.
דוד רותם: למה הכנסתם פה את ועדת האתיקה?
ארבל אסטרחן: כי לגבי יו"ר יש את ועדת האתיקה.
ארבל אסטרחן: פה זה לא יהיה רלוונטי.
ארבל אסטרחן: איזה הוראות יחולו מבחינת הפרוצדורה?
ארבל אסטרחן: שוב, יחולו חלק מהוראות סעיפים (3) ו(4), שחלים כאמור על יו"ר וסגן יו"ר, שזה אומר שתהיה לו זכות טיעון, ההליכים יסתיימו תוך שבוע, ההצבעות יהיו גלויות.
ארבל אסטרחן: עד מתי ההשעיה?
ארבל אסטרחן: זה קבוע היום בסעיף 4 – עד מתן פסק דין סופי מזכה או קובע שאין קלון.
ארבל אסטרחן: אם יש פסק דין סופי שקובע שיש קלון הוא עוזב את הכנסת.
ארבל אסטרחן: אם נקבעה חסינות – עד תום תקופת כהונתה של הכנסת או תקופה קצרה יותר.
ארבל אסטרחן: יש כאן גם את הפרוצדורה מבחינת איך זה עולה למליאה, שיו"ר ועדת הכנסת מציג, חבר הכנסת יכול להשיב, 15 דקות לשניהם והצבעה, עוד פעם בלא דיון.
ארבל אסטרחן: עכשיו אנחנו עוברים למתי יש סמכות להעביר מכהונה.
ארבל אסטרחן: אם הוא הורשע במהלך אותה כנסת בפסק דין סופי בעבירה פלילית – פה אדגיש שזה עבירה ללא קלון, כי אם יש קלון הוא מפסיק לכהן – רשאית הכנסת, לפי הצעת ועדת הכנסת, שוב שני השלבים האלה, להעביר אותו מכהונה בוועדת מינויים ושוב יחולו אותם סעיפים 3(ב), (ג) ו-(ה) ו-4(ב) שלפני רגע התייחסתי אליהם.
אורית נוקד: היא רשאית גם שלא?
דוד רותם: אני מציע להחמיר את זה, לומר שאם הורשע אדם זה אוטומטית.
ארבל אסטרחן: תיכף תראו שלגבי דרוזי שאינו חבר כנסת כך הצעתי.
דוד רותם: אני חושב שזה נכון, כי אדם שהורשע בפלילים – תודה רבה, לא רשאי.
דוד רותם: יתחילו משאים ומתנים קואליציוניים וסיפורים.
ארבל אסטרחן: בסדר גמור.
ארבל אסטרחן: זה היה לגבי חבר כנסת.
ארבל אסטרחן: יש עוד סעיף אחד שהוא טכני – מה קורה לגבי דרוזי שאינו חבר כנסת.
ארבל אסטרחן: פה חשבנו להחמיר, סעיף (ד).
ארבל אסטרחן: "לגבי דרוזי שאינו חבר הכנסת כנציג הכנסת בוועדת מינויים לקאדים-מד'הב יחולו הוראות אלה:" הוא לא יהיה מועמד אם מתקיימים נגדו הליכים פליליים או הוא הורשע בפסק דין סופי בעבירה פלילית וטרם חלפו עשר שנים מיום שפסק הדין נעשה סופי או מיום שגמר לרצות את העונש.
ארבל אסטרחן: זאת אומרת, אין פה שיקול דעת לוועדת הכנסת.
ארבל אסטרחן: הוא לא יהיה אדם.
ארבל אסטרחן: אפשר למצוא אדם – זה קהל הרבה יותר רחב – שלא הורשע.
רונית חייקין: למה זה איפה ואיפה?
ארבל אסטרחן: כי הוא לא חבר כנסת.
ארבל אסטרחן: חבר כנסת, צריך לזכור שהוא נבחר כנבחר ציבור, ואפשר גם לבחור מבין קבוצה קטנה הרבה יותר.
ארבל אסטרחן: מבין כל הדרוזים שאינם חברי כנסת שיבחרו מישהו שלא הורשע.
ארבל אסטרחן: מבחינת השעיה, מוצע פה לתת שיקול דעת לכנסת, לפי הצעת ועדת הכנסת, להשעות אותו אם מתקיימים נגדו הליכים פליליים עד למתן פסק דין סופי.
ארבל אסטרחן: אותן הוראות שדיברנו עליהן, 3(ב), (ג) ו-(ה) יחולו, אבל יש פה שינוי - אמרנו שיש זכות טיעון גם במליאה, אז במליאה יהיה רשאי להשיב בשמו אחד מחברי הכנסת שהציעו אותו.
דוד רותם: אני מתנגד לסעיף הזה.
ארבל אסטרחן: אז מה אתה רוצה?
דוד רותם: השעיה אוטומטית.
דוד רותם: אם זה חבר כנסת אז אני אומר: טוב, הציבור בחר באיש הזה.
יריב לוין: אין בעיה, שכנעת אותנו.
אברהם מיכאלי: איפה מופיע מי חבר הכנסת שימליץ עליו?
ארבל אסטרחן: עשרה חברי כנסת המליצו עליו.
ארבל אסטרחן: אבל פה זה כבר לא יהיה רלוונטי כי ההשעיה אוטומטית.
ארבל אסטרחן: פה אגיד בקצרה שמוצע שאם הוא הורשע - העברה אוטומטית, זה ברור.
ארבל אסטרחן: סעיף (ה), דיברנו עליו קודם אבל אני מציעה לכתוב אותו: אם הוא מונה לשר או לסגן שר לאחר בחירתו, יחדל לכהן כנציג הכנסת.
ארבל אסטרחן: גמרנו את נציגי הכנסת בוועדות לבחירות שופטים, דיינים, קאדים וקאדי-מד'הב.
ארבל אסטרחן: עכשיו יש לנו בחוק עוד הוראה לגבי נציגי כנסת, וזה באסיפה הבוחרת את הרבנים הראשיים.
אורית נוקד: בסעיף (ה) את לא רוצה להוסיף תוך כמה זמן צריך להיבחר מישהו במקומו?
ארבל אסטרחן: זה מופיע בהתחלה, כי אמרנו: תוך ארבעה חודשים מתחילת כנסת או 60 יום מיום שהתפנה מקום וזה בכל מקרה – אם התפטר, מונה לשר וכו'.
ארבל אסטרחן: חוק הרבנות הראשית לישראל קובע שבאסיפה הבוחרת יהיו חמישה חברי כנסת שתבחר הכנסת או ועדה מוועדותיה, שהכנסת הסמיכה לכך – הכנסת לא הסמיכה וכמו שאתם יודעים נעשות בחירות לחמשת הנציגים.
ארבל אסטרחן: פה, מעבר להוראה הזאת בחוק הרבנות הראשית, נכון להיום אין שום השלמה, לא בחוק, לא בתקנון, לא סייגים לכהונה, לא בחירות חשאיות ולא כלום.
ארבל אסטרחן: מה שמוצע כאן זה להחיל חלק מההוראות שחלות על נציגי הכנסת בוועדה לבחירה שופטים, אגיד אלו.
ארבל אסטרחן: קודם כול, חשבנו לא לכלול את ההוראה שזה חייב להיות תוך ארבעה חודשים כי בכנסת הזאת, למשל, לא בחרו עוד נציגי הכנסת.
דוד רותם: כי אין בחירות.
אברהם מיכאלי: גם בכנסת הקודמת לא.
ארבל אסטרחן: בכנסת הקודמת היו.
ארבל אסטרחן: מרציאנו, וקנין, ריבלין, דוד טל ודוד רותם נבחרו ביולי 2008.
ארבל אסטרחן: מה שמוצע להחיל, חוץ מהארבעה חודשים, זה את הפרוצדורה שמזכיר הכנסת מודיע וכל אחד יכול להציע את עצמו, דרך הבחירה שהיא בחירה חשאית – כמו שנעשה בפועל, וכל מה שדיברנו על סייגים לכהונה.
דוד רותם: הכול טוב - תקבעי לי תאריך.
דוד רותם: הרי בבחירות לרבנים הראשיים ולרבנות הראשית המשחק הכי גדול של אלה שדואגים נורא לרבנות הראשית ורוצים לוודא שהאנשים שלהם ייבחרו זה המשחק עם התאריכים.
ארבל אסטרחן: אני לא מספיק בקיאה בחוק הרבנות הראשית - כמה זמן מראש יודעים שצריכות להיות בחירות?
אברהם מיכאלי: היו דחיות כמה פעמים.
אברהם מיכאלי: בוועדת החוקה דחינו להם את האורכה.
ארבל אסטרחן: אז אתה רוצה ללכת אחורנית?
ארבל אסטרחן: זאת אומרת, להגיד ש-X זמן לפני שהמועצה צריכה להתכנס - - -
דוד רותם: ודאי, משום שיש גוף בוחר, שצריך להרכיב אותו עד תאריך מסוים - - -
ארבל אסטרחן: אז כמה זמן לפני?
ארבל אסטרחן: חודש לפני?
דוד רותם: שהבחירה תהיה חודש לפני.
ארבל אסטרחן: זאת אומרת: לא יאוחר מחודש לפני המועד שבו מתכנסת האסיפה הבוחרת תבחר הכנסת את נציגיה.
דוד רותם: צריך לכתוב עוד דבר: שאם אחר כך דחו את מועד הבחירות, אותם אנשים נשארו.
ארבל אסטרחן: נשארו בכלל, הבחירות הן בחירות.
ארבל אסטרחן: אין פה הוראה, כמו שיש בחוקים אחרים, שהם יכהנו כל עוד הם חברי הכנסת ואם תמה כהונת הכנסת – עד שתבחר הכנסת החדשה חברים אחרים במקומם.
ארבל אסטרחן: זאת אומרת, הם גם עוברים מכנסת לכנסת עד שיש בחירות.
ארבל אסטרחן: עכשיו גמרנו עם המליאה ועם בחירת נציגי הכנסת שבוחרת המליאה.
ארבל אסטרחן: אנחנו עוברים למשהו אחר: בחירת נציג הכנסת לוועדה שמציעה מועמים למשרת היועץ המשפטי לממשלה.
דוד רותם: פה יש שתי אפשרויות: או, כמו בבחירת היועץ המשפטי לכנסת, תקבעו סטטוטורית או אחד מחברי ועדת החוקה.
דוד רותם: עברתי את התהליך הזה ואתם לא יודעים איזה כאב ראש זה.
דוד רותם: כל רגע מישהו בא להגיש את המועמדות שלו ולהוריד את המועמדות שלו.
דוד רותם: אומר: רגע, רק עכשיו נבחרתי, מה אתם רוצים ממני?
דוד רותם: אני לא יכול, תעשו לי טובה, תנו לי להגיש את המועמדות.
דוד רותם: היה לי סיפור.
דוד רותם: בא אלי שלמה מולה ואמר: תשמע, לא ידע שצריך להגיש מועמדות, עכשיו גיליתי.
דוד רותם: אמרתי: בבקשה, תגיש את המועמדות.
דוד רותם: אופיר פינס כתב לי מכתב בכנס נוראי ובגלל זה הוא הוריד המועמדות שלו.
דוד רותם: מה שקרה זה שהגענו ליום הבחירות, בבוקר יום הבחירות הוריד זה והוריד זה, ולהגיד לבחירות הייתי לבד.
ארבל אסטרחן: היום הבחירה נעשית מכוח החלטת ממשלה שאומרת שהיא מקימה ועדה מקצועית ציבורית.
ארבל אסטרחן: הוועדה תציע מועמדים למשרת היועץ המשפטי לממשלה, יש בה חמישה חברים, ואחד מהם הוא חבר כנסת שתבחר ועדת החוקה.
ארבל אסטרחן: לא כתוב "מבין חבריה".
ארבל אסטרחן: כמובן, בתקנון אנחנו יכולים להגביל את זה.
יריב לוין: השאלה היא אם זה נכון להגביל את זה לחברי ועדת החוקה, כי אז סיעה שאין לה ייצוג בוועדת החוקה, אתה מונע ממנה את האפשרות שיהיה לה מועמד.
יריב לוין: זה לא עניין פשוט.
דוד רותם: חברים יקרים, מי שבוחר זו ועדת החוקה.
דוד רותם: יש לי 30 מועמדים, ולהתחיל לעשות הצבעות ומתחיל  בלגן.
אברהם מיכאלי: אני מסכים אתך, דודו, אולי עדיף סטטוטורית.
דוד רותם: אפשר לשנות את זה בהצעת מחליטים.
ארבל אסטרחן: אנחנו עושים הוראה בתקנון הכנסת על משהו שהממשלה יכולה מחר לבטל.
יריב לוין: זו בכלל שערורייה כל השיטה הזאת, מהצורה שבה זה קם – שזה לא בחוק, דרך  - - -
אברהם מיכאלי: למה לא נערב אותם בזה?
דוד רותם: זה חוק ששר המשפטים צריך - - -
יריב לוין: בעיניי, אי אפשר לבחור אותו רק מקרב חברי ועדת החוקה כי אתה מקפח סיעות שאין להן ייצוג בוועדת החוקה.
יריב לוין: אם, למשל, הליכוד רוצה שאיש מטעמו יהיה המועמד הוא יכול לבצע חילוף בוועדת החוקה.
יריב לוין: סיעה אחרת לא יכולה לעשות את זה אם אין לה ייצוג שם.
יריב לוין: אגיד להם מראש שאני חוסם אותם ולהם לא יכולים בכלל להתמודד?
יריב לוין: היכולת להתמודד צריכה להיות פתוחה בפני כולם, ולכן עשינו את זה ככה.
יריב לוין: יש פה הגבלה של זמן ויש פה קביעה של תהליך של איך עושים את ההצבעה.
יריב לוין: אז יהיו יותר מועמדים.
דוד רותם: אתה יודע איך זה משגע את השכל?
דוד רותם: תראה מה רוצים ממני: יושב ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט יודיע לכל חברי הכנסת את שמות המועמדים לפחות 48 שעות לפני פתיחת ישיבת הוועדה שבה יתקיימו הבחירות.
רונית חייקין: בסדר, מכתב או אי-מייל.
דוד רותם: תגידו, את מי זה מעניין?
דוד רותם: בוחרים חברי ועדת החוקה, לא בוחרת כל הכנסת.
יריב לוין: אגיד לך את מי זה מעניין.
יריב לוין: אם חבר כנסת הגיש את מועמדותו ושמו נשמט מהרשימה בגלל איזו טעות טכנית, אם לא תודיע לכולם אז הוא לא יידע.
דוד רותם: הוא יבוא, יישב בישיבה.
יריב לוין: מה מפריע להודיע לכולם?
יריב לוין: אני לא רואה בזה שום בעיה, זה עניין טכני.
יריב לוין: שולחים את המייל, במקום לתפוצה חברי ועדת החוקה לתפוצה של כל חברי הכנסת.
רונית חייקין: אם לא תהיה פרוצדורה מסודרת יגידו: כן ידענו, לא ידענו.
רונית חייקין: זה צריך להיות מסודר.
יריב לוין: מה אכפת לך?
יריב לוין: זה אותו מייל, רק לנמענים אחרים.
ארבל אסטרחן: אז כמו שאמרנו, מכוח החלטת הממשלה שנקראת "הודעה בדבר קביעת דרכים והתנאים למינויו של היועץ המשפטי לממשלה" שקובעת שבוועדה שיש בה חמישה חברים יהיה חבר כנסת שתבחר ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, והוא יכהן כל עוד הוא חבר כנסת.
ארבל אסטרחן: כך בהחלטת הממשלה.
ארבל אסטרחן: מה שמוצע זה שיושב ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט יודיע לכל חברי הכנסת על מועד הבחירה של נציג הכנסת לוועדה המציעה מועמדים למשרת היועץ המשפטי לממשלה.