GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חיים אורון: בזמנו התקיים כאן דיון  על פי בקשתו של חבר הכנסת חיים כץ.
חיים אורון: ארבל, תתחילי להנחות אותנו.
ארבל אסטרחן: אנחנו בעמוד 17 בו מתחיל הפרק של העיסוק הנוסף.
ארבל אסטרחן: אני אזכיר בקצרה על מה כבר דיברנו.
ארבל אסטרחן: סעיף 34 לכללים שמופיע בעמוד 17 מגדיר את הכלל שחבר כנסת לא יעסוק בעיסוק נוסף כפי שהוא מוגדר.
ארבל אסטרחן: סעיף 35 קובע סייגים לאיסור הזה וקובע  מה שאתם רואים בפסקה (1) בסעיף 35: לפעול במסגרת מפלגה והוא יכול לקבל מהמפלגה כל מיני דברים לעניין הזה.
ארבל אסטרחן: הוא יכול לעסוק בפעילות בעלת אופי ציבורי בהתנדבות וללא תמורה, להיות בעלים של נכס, לקבל תמורה מזכויות בקניין רוחני ולהיות חבר קיבוץ, מושב שיתופי או אגודה שיתופית להתיישבות.
ארבל אסטרחן: סעיף 36 בא לומר שגם הדברים האלה שמותר לעשות ושלא נחשבים עיסוק נוסף, ייאסרו אם יש בהם פגיעה בכבוד הכנסת, ניצול לרעה, ניגוד עניינים וכולי.
ארבל אסטרחן: סעיף 37 הוא הסעיף בו טרם דנה הוועדה והוא מדבר על תפקיד נבחר או ניהולי.
ארבל אסטרחן: הנוסח שמופיע בפניכם זה הנוסח שהציעה ועדת זמיר.
ארבל אסטרחן: לצד זה מופיע מה שקיים היום ואולי אני אומר בקצרה מה קיים היום.
ארבל אסטרחן: היום החוק קובע שחבר הכנסת לא יעסוק בכל עסק או עיסוק נוסף למעט עיסוק בהתנדבות וללא תמורה.
ארבל אסטרחן: זה סעיף 13(א).
ארבל אסטרחן: זה הסעיף הכללי.
ארבל אסטרחן: לכן, ממנו נגזר שעיסוק שהוא בהתנדבות וללא תמורה מותר לעסוק בו.
ארבל אסטרחן: על כך הרחיבה ועדת האתיקה בהחלטה – זה מופיע בעמוד 20 למעלה – שאין מניעה שחברי הכנסת יכהנו בתפקידי ניהול במוסדות וגופים ציבוריים, בהתנדבות וללא תמורה, גם אם הם מקבלים תמיכה מתקציב המדינה, והסייג שחל כאן על חברי הכנסת הוא שהם לא יעסקו במסגרת אותה פעילות התנדבותית בהופעה, ייצוג, ניהול משא ומתן או פעילות שתדלנית לפני רשויות ממשל שמוגדרות באופן רחב.
ארבל אסטרחן: מכוח הסעיף בחוק והחלטת ועדת האתיקה, חברי הכנסת היום בפועל משמשים בכל מיני כהונות ציבוריות, יושבי ראש של עמותות, ארגונים, אגודות ידידות וכולי, הם לא נדרשים להיתר כלשהו אבל הרבה פעמים הם פונים אלינו ומבקשים שנכתוב להם את ההחלטה הזאת  אבל בעצם מכוח ההחלטה הם לא חייבים לקבל היתר של  מישהו וכמובן הם לא יכולים לקבל תמורה ולא לייצג בפני רשות ממשל, ולא ניגוד עניינים שזה כמובן כלל העל שחל תמיד.
ארבל אסטרחן: היום יש עוד הוראה אחת בחוק, בסעיף 13(א)(1), בעמוד 19, והיא שחבר הכנסת לא יכהן כנבחר בגוף ציבורי.
ארבל אסטרחן: מנויים לנו בחוק החסינות חמישה גופים ציבוריים שכהונה בהם אסורה באופן מוחלט ואם חבר כנסת כיהן בהם, פוקעת הכהונה שלו בהם ברגע שהוא נבחר לחבר כנסת ואלה הן רשות מקומית, זאת אומרת, חבר כנסת לא יכול להיות גם בהתנדבות ראש רשות או חבר מועצת רשות, כנ"ל לגבי מועצה דתית, כנ"ל לגבי תפקיד נבחר בהסתדרות הכללית, בהסתדרות העובדים הלאומית ובהסתדרות הציונית העולמית.
ארבל אסטרחן: אני מזכירה שהייתה תקופה שהייתה החרגה לגבי יושב ראש ההסתדרות, אבל הדבר הזה לא קיים יותר בחוק.
דוד רותם: מה עם יושב ראש ועד עובדים?
ארבל אסטרחן: כיום יש החלטה מפורשת של ועדת האתיקה שהדבר מותר ללא תמורה.
ארבל אסטרחן: זה מבחינת מה שקיים היום.
ארבל אסטרחן: אני אזכיר עוד סעיף אחד שקיים בחוק החסינות, סעיף 14(א) שגם הוא מופיע לכם כאן בצד בעמוד 19, האומר שחבר הכנסת לא ישמש בתפקיד ניהולי, בשכר או לא בשכר, במוסד, חברה, עמותה או גוף אחר המקבל הקצבה ייחודית.
ארבל אסטרחן: זה סעיף שכבר אין לו הרבה משמעות.
דוד רותם: יש לי בעיה גם עם ההחלטה של ועדת האתיקה משום שזה בפני עיוור אמיתי.
ארבל אסטרחן: כאן מוצע לשנות אותה.
דוד רותם: כשאתם אומרים או פעילות שתדלנית.
ארבל אסטרחן: אתה מסתכל במה שקיים היום או במה שמציעה ועדת זמיר?
ארבל אסטרחן: איפה אתה מסתכל?
דוד רותם: במה שקיים היום.
חיים אורון: לא, בוא נתחיל עם ועדת זמיר  ואחר כך נלך אחורנית.
אייל ינון: ועדת זמיר מבקשת לשנות את המצב.
ארבל אסטרחן: נתתי רק רקע.
ארבל אסטרחן: מה שמציעה ועדת זמיר בסעיף 37 שמופיע אצלכם זה כלהלן: חבר הכנסת – וגם פה יש כלל וסייגים כך שצריך לראות את זה עד הסוף – לא יכהן, בין בתמורה ובין שלא בתמורה, בתפקיד נבחר או בתפקיד ניהולי בגוף ציבורי או בתאגיד פרטי, להוציא מפלגה, וכאן הציעה ועדת הכנסת בכנסת הקודמת להוסיף את המלים או תנועה פוליטית.
דוד רותם: מה זה תפקיד נבחר או תפקיד ניהולי?
דוד רותם: מה זה תפקיד נבחר?
ארבל אסטרחן: היו בחירות ובחרו בו.
דוד רותם: להיות חבר בעמותה, לפי הניסוח כאן מותר או אסור?
ארבל אסטרחן: חבר עמותה?
ארבל אסטרחן: מותר.
ארבל אסטרחן: זה לא תפקיד ניהולי וזה לא תפקיד נבחר.
ארבל אסטרחן: סעיף קטן (ב): מי שנבחר לכנסת והוא מכהן בתפקיד נבחר או ניהולי כאמור, יודיע מיד עם היותו לחבר הכנסת על התפטרותו מאותו תפקיד, ועכשיו יש לנו את הסייגים.
דוד רותם: אני הייתי מציע במקום הניסוח הזה, בדיוק כמו לגבי חמשת הגופים, חברותו פוקעת.
חיים אורון: כאן יש הסתייגויות.
ארבל אסטרחן: כי יש אפשרות לוועדת האתיקה להתיר.
חיים אורון: בוא תראה מה אפשר ולכן האוטומטיות לא תעבוד כאן.
ארבל אסטרחן: אני חייבת לומר שוועדת זמיר בדוח הראשוני שלה חשבה שצריך לסיים באיסורים ואז קיבלה הערות מחברי כנסת שגם הופיעו בפניה והשתכנעה שבכל זאת יש מקום להתיר עיסוקים כאלה במקרים מסוימים, ואז מה שאומר לנו סעיף קטן (ג) הוא שעל אף האמור ב-(א) ו-(ב) שהקראתי, חבר הכנסת רשאי לכהן בתפקיד נבחר בגוף ציבורי -  רק נבחר.
ארבל אסטרחן: זאת אומרת, לא בתפקיד ניהולי.
ארבל אסטרחן: משאירים את הנבחר ורק בגוף ציבורי ולא פרטי – אם קיבל מראש היתר מוועדת האתיקה.
ארבל אסטרחן: ועדת האתיקה תדון ותחליט בבקשה לקבלת היתר בהתאם להוראות הבאות: לבקשה יצורפו מסמכי היסוד של הגוף, לרבות מאזנים מאושרים שלו וכן כל מסמך נוסף שתדרוש ועדת האתיקה.
ארבל אסטרחן: אז דיברנו על כך שהיועץ המשפטי לכנסת יגיש לוועדת האתיקה את חוות דעתו בנוגע לבקשה.
ארבל אסטרחן: ועדת האתיקה תשקול בין היתר את התועלת הצפויה לציבור ואת ההשלכה האפשרית על מילוי התפקיד כחבר כנסת והיא לא תיתן היתר אם יהיה בכך משום ניגוד לסעיפים 36 ו-38 כאשר סעיף 36 הוא הסייגים שאמרנו שהם פגיעה בכבוד הכנסת, ניצול לרעה וכולי, וסעיף 38 מדבר על מינוי מטעם הממשלה.
ארבל אסטרחן: ועדת האתיקה רשאית לתת היתר בתנאים שתקבע, לרבות לעניין תקופת הכהונה וחבר כנסת שקיבל היתר, יחולו עליו מגבלות.
ארבל אסטרחן: הוא לא יקבל כל תמורה, זה ברור, ובמילוי בתפקיד הוא לא יפנה לרשות ציבורית בבקשה לקבלת תמיכה כספית או טובת הנאה אחרת, שזה לקוח מהחלטה קיימת.
ארבל אסטרחן: עד כאן.
דוד רותם: עם כל הסעיף הזה יש לי בעיה.
דוד רותם: אני מציע שייקבע כך: כהונתו תפקע שישה חודשים לאחר שנבחר לחבר כנסת כי הרי שישה חודשים מותר על פי החוק לעבוד בעיסוק נוסף, כדי שלא להפיל את חברי הכנסת שלא יודעים.
דוד רותם: הוא חבר פה והוא כן צריך לפנות.
דוד רותם: אם אתה רוצה להישאר באיזשהו מקום, אתה תפנה לוועדת האתיקה תוך ששת החודשים האלה ותבקש אישור.
ארבל אסטרחן: ואם לא ביקשת?
דוד רותם: לא ביקשת, הכהונה שלך פקעה.
דוד רותם: כדי לא להעמיד אותי במצב שעברתי עבירה אתית.
חיים אורון: זאת לא הבעיה הגדולה.
חיים אורון: חשבתי שאתה הולך לכיוון אחר.
ארבל אסטרחן: איזו כהונה אתה רוצה להפקיע, בכנסת או בגוף השני?
דוד רותם: בגוף השני.
דוד רותם: ודאי בגוף השני.
דוד רותם: להיות יושב ראש ועד עובדים זה לא שווה להיות חבר כנסת.
ארבל אסטרחן: אני לא יודעת אם החוק יכול להפקיע מכהונה באיזושהי עמותה פרטית.
ארבל אסטרחן: מי ידע שפקעה הכהונה?
חיים אורון: אתה בעצם אומר שתשים נייר שבתום שישה חודשים אתה תתפטר אלא אם כן במהלך ששת החודשים האלה תעמוד בכללים שמוצעים כאן בוועדת האתיקה.
דוד רותם: לא. אני אומר שאוטומטית הכהונה שלך פקעה.
דוד רותם: אתה לא צריך לכתוב מכתב התפטרות אלא הכהונה שלך פקעה.
דוד רותם: כמו שאמרנו לגבי רשויות מקומיות.
חיים אורון: בוא נראה את זה בעיניים של החיים.
חיים אורון: מישהו חבר בעמותה ובתקנון של העמותה כתוב שאם היושב ראש התפטר או החבר התפטר, צריך למנות מישהו אחר במקומו, אבל בעצם אומרים לך שאנחנו מאוד רוצים שתלך לוועדת האתיקה ותביא אישור כי אנחנו חושבים שטוב שתישאר אצלנו.
חיים אורון: אז לכאורה הוא כבר התפטר.
דוד רותם: לא, הוא לא התפטר.
דוד רותם: שישה חודשים אחרי שהוא מונה לכנסת, יש לו שישה חודשים לפנות לוועדת האתיקה ולקבל היתר.
חיים אורון: אבל יש לו התפטרות אוטומטית.
חיים אורון: עם זה אין לי בעיה.
סוזי נבות: בתנאי שמשך הזמן ייקבע בהתאם למשך הזמן שהוועדה הציעה.
סוזי נבות: הוועדה הציעה לקצר את אתם ששת החודשים.
חיים אורון: כן, יש שם איזה מנגנון.
סוזי נבות: שיחול אותו מנגנון ולא יהיה מנגנון שונה.
דוד רותם: אני עוד לא רואה שמשנים את החוק.
ארבל אסטרחן: דיברנו על שלושה ואפשר להאריך בשלושה חודשים נוספים.
סוזי נבות: אין בעיה עם זה.
ארבל אסטרחן: אולי כאן צריך לתת את כל השישה.
חיים אורון: זה עשינו בעיסוק נוסף, שם קיצרנו.
חיים אורון: כאן זה לא עיסוק נוסף.
חיים אורון: אנחנו נותנים שישה חודשים לאדם להמשיך לנהל עסק ועד היום אנחנו אומרים שישה חודשים בעיסוק נוסף, כשהוא חבר כנסת חדש, ואני לא חושב שכאן זה צריך להיות יותר חמור.
דוד רותם: הצעתי שישה חודשים.
חיים אורון: כי כאן הייתה הצעה של אולי שלושה ושלושה חודשים.
חיים אורון: לפעמים לוקח לוועדת האתיקה להיבחר ולהיכנס לתפקידה.
חיים אורון: שוב, ההנחה היא שמדובר כאן בתפקידים שהם לא של גופים עסקיים ולא ניהוליים.
סוזי נבות: הסעיף הזה הוא סעיף שאומר שאדם לא יכהן בתפקיד נבחר או בתפקיד ניהולי בגוף ציבורי.
חיים אורון: לא, ניהולי פוקע.
סוזי נבות: זה לא מה שנאמר כאן.
חיים אורון: כל היוצא מן הוא לגבי הנבחר ולא הניהולי.
סוזי נבות: היום היוצא מן הכלל הוא גם לגבי הנבחר וגם לגבי הניהולי.
חיים אורון: אני רוצה לעשות שתי הבחנות ולפי דעתי זה גם עולה מתוך ההצעה שלכם.
חיים אורון: תפקיד ניהולי, מעבר לשישה חודשים, הוא לא יכול להיות מנהל התזמורת הפילהרמונית וחבר כנסת.
חיים אורון: ספק אם הוא יכול להיות יושב ראש חבר הנאמנים של התזמורת הפילהרמונית, אבל אם כן, הוא יצטרך לקבל לכך אישור.
ארבל אסטרחן: תפקיד ניהולי גם ועדת זמיר לא הציעה.
סוזי נבות: נכון.
סוזי נבות: 37(ב) מתייחס להחלת החריג על שני התפקידים.
סוזי נבות: מי שנבחר לכנסת ומכהן בתפקיד נבחר או ניהולי, יודיע מראש.
סוזי נבות: הוא צריך להודיע.
חיים אורון: אבל סעיף (ג) עוסק רק בנבחר.
סוזי נבות: אני הבנתי שההצעה של חבר הכנסת רותם היא שקודם כל זה לא יודיע מיד על התפטרותו מאותו תפקיד.
דוד רותם: לא. ניהולי פוקע מיד.
ארבל אסטרחן: מה זה מיד?
דוד רותם: ניהולי פוקע עם היבחרו לכנסת.
דוד רותם: אני לא רוצה גם שוועדת האתיקה תיתן לו אישור.
דוד רותם: על ניהולי לא יכול להיות.
חיים אורון: הוא בעלים של חברת הנפט הלאומי.
חיים אורון: הוא בעלים ולא אומר את השם הפרטי למרות שכמעט אמרתי.
חיים אורון: החוק הנוכחי נותן לו או שלושה או שישה חודשים.
חיים אורון: בתוך התקופה הזאת הוא לא עובר על שום חוק.
ארבל אסטרחן: הוא יכול גם להשתכר בתקופה הזאת.
חיים אורון: יהיה קצת לא פרופורציוני שמנהל העמותה לקידום העכברים בנגב חייב להתפטר באותו בוקר.
דוד רותם: אתה רוצה לקבוע כללי אתיקה או אתה רוצה להכשיל?
דוד רותם: אני מודיע לך שאין דבר כזה שאין ניגוד עניינים.
דוד רותם: זה פשוט בלוף.
דוד רותם: אנחנו מבלפים את עצמנו.
דוד רותם: אתה כותב כאן במילוי תפקידו בגוף הציבורי, הוא לא יפנה לרשות ציבורית בבקשה לקבלת תמיכה כספית או טובת הנאה אחרת ואני מודיע לך, שנינו ישבנו השבוע בוועדת הכספים, יש שם כמה וכמה חברי כנסת – ואני יכול לתת לך רשימה – שעברו על הסעיף הזה.
ארבל אסטרחן: אם הם מכהנים בתפקיד בגוף.
ארבל אסטרחן: אולי הם לא נושאי תפקיד בו.
ארבל אסטרחן: אולי יש שם עניין אחר.
דוד רותם: הם חברים בעמותות.
דוד רותם: רבותיי, תפסיקו.
סוזי נבות: חבר עמותה, זה לא נשלל כאן.
חיים אורון: אני רוצה להציע את המדרגות הבאות ונראה אם נוכל להתכנס אליהן.
חיים אורון: האחת, אני מציע שמשך הזמן יהיה כפי שמופיע בעיסוק הנוסף המהותי.
חיים אורון: אם שם יש שלושה-שישה, גם כאן.
ארבל אסטרחן: יש שלושה ועוד שלושה.
חיים אורון: אז גם כאן יהיה שלושה ועוד שלושה.
ארבל אסטרחן: זאת אומרת, שלושה וועדת האתיקה רשאית להאריך.
דוד רותם: זה צריך שינוי בחוק.
חיים אורון: הרבה דברים צריכים שינוי בחוק.
ארבל אסטרחן: כמעט כל הפרק הזה.
חיים אורון: שנית, אנחנו עושים הבחנה בין חברות ובין ניהול.
חיים אורון: ניהול, אין אופציה לאף אחד לתת.
ארבל אסטרחן: אחרי השלושה פלוס שלושה.
חיים אורון: חברות, יש את ההליך שמופיע כאן עם ההסתייגויות וכולי.
חיים אורון: אנחנו כל הזמן רואים לנגד עינינו את אותה חברות בחברה גדולה אבל אני רואה לנגד עיני את חבר הנאמנים של תיאטרון באר-שבע.
חיים אורון: כאן יש שיקול דעת.
ארבל אסטרחן: יושב ראש ועד עובדים, הוא לא ניהולי, הוא נבחר, כך שלפי מה שאתה אומר זה יהיה מותר בוועדת האתיקה?
חיים אורון: זה יהיה נושא שוועדת האתיקה.
חיים אורון: אני לא מציע אוטומטית.
חיים אורון: אני לא מציע כאן אוטומטיות.
חיים אורון: אגב, כל המגמה שלנו בהעלאת הרף – אתה לא היית בכל הישיבות – הייתה ליצור רף יותר גבוה וליצור אפשרות לדיון ענייני במקרים שהרף הגבוה לא עומד בהם.
חיים אורון: אז יצרנו מנגנון של ועדת חמישה, שלושה ושבעה.
דוד רותם: את זה אני זוכר.
חיים אורון: זאת אומרת, יהיה כבר גוף של שבעה אנשים, הוא ישמע את כולם ויכריע ויקבל את האחריות להכרעה שלו.
חיים אורון: ארבל, הלאה.
ארבל אסטרחן: אנחנו די נצמדים להמלצות.
ארבל אסטרחן: על סעיף 38 דיברנו, על איסור קבלת מינוי לתפקיד על ידי הממשלה או שר או נושא משרה בשירות המדינה ואיסור כהונה בתפקיד כזה.
ארבל אסטרחן: אז יש את סעיף 39 שמדבר על חבר הכנסת החדש שככלל הוא לא יקבל עיסוקים חדשים, יסיים את העניינים שלו.
ארבל אסטרחן: מה שמופיע כ-(א)(1) זה סעיף חדש שנוסף כאן לגבי הופעת השם.
ארבל אסטרחן: מי שנבחר וערב בחירתו הופיע שמו במסגרת שמו של תאגיד או עסק כלשהו שעמו היה קשור, יעשה את כל שביכולתו כדי ששמו יוסר ללא דיחוי משמו של התאגיד או העסק אלא אם כן אישרה ועדת האתיקה את השארת השם.
דוד רותם: אני מבקש להתנגד לזה.
חיים אורון: אתה מתנגד להשאיר את השם.
חיים אורון: למחוק את השם.
דוד רותם: אני אתן לך דוגמה ושוב אני חוזר לעניין האישי שלי.
דוד רותם: הייתה לי חברת עורכי דין, קיבלתי הנחיה כתובה מהיועץ המשפטי לכנסת שאני צריך להעביר את המניות בחינם, לא בתמורה, וכך עשיתי.
דוד רותם: אחר כך אמרו לי שעכשיו אשנה את השם.
דוד רותם: אמרתי, רבותיי, אין לי מניות, אני לא יכול לשלוט בחברה, אני לא יכול לעשות כלום.
דוד רותם: עכשיו מה אתה רוצה שאני אעשה?
דוד רותם: אני עובר עבירה כל יום.
ארבל אסטרחן: לכן כתוב יעשה כל שביכולתו.
דוד רותם: יגידו לי עכשיו שלפני שהעברת את המניות, היית צריך לחשוב על זה, אבל לא הייתה עוד החלטה.
דוד רותם: היום זה כבר סיפור אחר.
דוד רותם: יבואו אותם אלה שלקחו את המשרד שלי ויאמרו דבר מאוד פשוט.
חיים אורון: שילמו בעד השם.
דוד רותם: לא, לא שילמנו כי עשיתי את זה ללא תמורה.
דוד רותם: הם לא נתנו לי לקחת כסף אפילו.
דוד רותם: תמיד אני שואל אותם אם יש להם חבות אחריות מקצועית כי אני יכול לתבוע אותם לפי התקנון הקיים.
דוד רותם: השאלה היא רק אחת ויחידה: למה מישהו רוצה את המשרד שלי?
דוד רותם: הוא רוצה את המשרד בגלל שיש שם ארבעה קליינטים או מאה קליינטים?
דוד רותם: הוא רוצה את המשרד כי לפירמה הזאת יש ערך.
דוד רותם: עכשיו אתה אומר לו שייקח את התיקים עם כל הצרות אבל את הערך הוא לא יקבל.
דוד רותם: זאת חברה.
דוד רותם: בוא נניח שהייתה לי חברה לסיגריות, דובק זה ד. רותם ושות'.
דוד רותם: מישהו יקנה סיגריות בגלל שאני חבר כנסת?
דוד רותם: את מישהו זה יעניין?
דוד רותם: אתם מבקשים עכשיו מאדם לבוא ולקחת את כל המוניטין שהוא צבר במשך שנים ולשרוף אותו.
דוד רותם: זה לא הוגן.
סוזי נבות: בכל מקרה יש את הסיפא שמאפשרת אישור של ועדת האתיקה, אבל נדמה לי שהשיקול הזה שאתה מציע הוא בדיוק השיקול שוועדת האתיקה צריכה לשקול.
סוזי נבות: יחד עם זאת, במקרים אחרים, אותה חברה נניח שהיא חברה של לוביסטים ולא חברה של עורכי דין, שקוראים לה בשם של חבר כנסת שנבחר, ואותה חברה עובדת עם הכנסת, נדמה לי שכאן ועדת האתיקה תשקול שיקול אחר ולא את השיקול שאתה מעלה.
דוד רותם: אז בואו נגביל.
דוד רותם: עזבו אותי עם שינוי השם.
דוד רותם: אני לא אתעסק עם זה וזה לא מעניין.
דוד רותם: אני כתבתי מכתב לוועדת האתיקה והוא כבר שוכב כאן בערך שנתיים וועדת האתיקה לא מחליטה.
דוד רותם: מה שיקרה זה  דבר מאוד פשוט.
דוד רותם: תבואו ותאמרו שבלבד שהחברה הזאת לא רשאית להתעסק עם הכנסת, לא רשאית לפנות לכנסת, וזה בסדר גמור.
חיים אורון: כל הנושא עלה לוועדת האתיקה – ואני חושב שגם דיברנו על זה אז – כאשר אנשים, אזרחים במקרה הזה, טענו שהשימוש בשם פוגע בהם בתחרות כי הציבור עדיין חושב שהמשרד הזה הוא משרד נאמן-הרצוג והם בטוחים שנאמן והרצוג שהם שרים עדיין נמצאים במשרד - אני אומר את השמות האלה כדי לא לומר שמות אחרים – זה פוגע בהם והם מבקשים שלא יהיה שימוש לרעה בשמות הללו.
חיים אורון: היה מישהו שאמר שכאשר הם יחזרו לשם בסיום תפקידם, הם חוזרים לשם שלהם ובעצם הם צברו עוד נכסים במהלך התקופה שהם לא היו.
דוד רותם: אתה בעצם אומר לי שאני אעשה ישראבלוף.
דוד רותם: אני אעביר את המניות לבן שלי ויהיה מותר לו להשתמש בשם רותם כי גם הוא רותם.
דוד רותם: אתה לא פותר את הבעיה שהשם לא יופיע אלא אתה רק אומר לי שאני אשבור את הראש איך לטפל בזה, וזה דבר שהוא לא אמיתי.
דוד רותם: יש חברה שנקראת הרצוג-פוקס-נאמן, זה לא השר הרצוג וזה לא השר נאמן, אז הרווחתי משהו בזה שכתבתי את הסעיף הזה?
דוד רותם: הם הורידו את שמם כי אלה לא הם.
דוד רותם: זה בסך הכל ישראבלוף ולמה אני צריך להיות בזה כשאין לזה שום משמעות?
סוזי נבות: לי יש את התשובה הקודמת.
סוזי נבות: זה נכון שהדוגמאות שהצגת הן דוגמאות כאלה שוועדת האתיקה בהחלט יכולה לשקול ולאשר.
סוזי נבות: יחד עם זאת, לא כל דוגמה.
סוזי נבות: יש לעתים מראית עין, מראי עין שנוצרת ובעצם מדובר בגוף שחבר הכנסת שנמצא בכנסת פועל אולי לטובתו של אותול גוף שנושא את שמו וכדי לקדם אותו.
סוזי נבות: לכן המטרה היא שלא תשתמש בזה.
דוד רותם: אז תוריד את שמך מרשימת עורכי הדין במשרד, זה בסדר.
דוד רותם: הרצוג-פוקס-נאמן זאת חברה, אלה לא עורכי דין בכלל.
סוזי נבות: נכון, ולכן בדיוק אלה המקרים של ועדת האתיקה.
סוזי נבות: למה לא לתת לה סמכות לשקול את זה?
סוזי נבות: למה לקבוע את זה?
סוזי נבות: כמו שאתה קובע את זה מראש, אתה בעצם קובע איסור או היתר בלי לראות את הדוגמאות העתידיות.
חיים אורון: אז הבלופים יהיו יותר גדולים.
סוזי נבות: תשאיר כאן שיקול דעת.
דוד רותם: הבלופים יישארו.
חיים אורון: בסדר, אבל כאן אתה נותן פתח סביר.
חיים אורון: אתה אומר לו שרותם הוא גם עורך דין, הוא מנהל את המשרד, המשרד הוא שלו, אין אפשרות להוריד את השם, אני ועדת האתיקה מאשרת לך את זה.
דוד רותם: אבל אם זה הבן שלך, אז תקרא לבן שלך ותתעלם מפסק דין שאומר שאסור לתת מכות לילדים, תן לו שתי סטירות לחי והוא יוריד את השם שלך והוא יכתוב את השם שלו.
חיים אורון: בסדר, אבל שמו רותם.
ארבל אסטרחן: אבל אם זה נקרא דוד רותם?
ארבל אסטרחן: משרד עורכי דין דוד רותם.
דוד רותם: זה שם של חברה.
דוד רותם: מה את רוצה שאני אעשה?
דוד רותם: ארבל, אני הרי שאלתי אותך.
דוד רותם: קחי את המקרה שלי, הכרחת אותי להעביר את המניות בחינם והעברתי אותן.
דוד רותם: אחר כך קיבלתם את ההחלטה הזאת.
דוד רותם: שאני אכתוב להם מכתב?
דוד רותם: כתבתי להם מכתב ושלחתי לכם העתק.
ארבל אסטרחן: בסדר, אז עשית מה שביכולתך.
דוד רותם: עשיתי מה שביכולתי.
חיים אורון: נתקדם.
דוד רותם: אם זה נחשב שעשית ככל יכולתך, אז בסדר גמור.
ארבל אסטרחן: אנחנו בסעיף של חבר כנסת חדש ואמרנו שהאיסור על עיסוקים נוספים ייכנס לתוקף בתום שלושה חודשים מתחילת הכהונה עם אפשרות להאריך בשלושה חודשים נוספים.
ארבל אסטרחן: אז יחולו הסייגים שנוגעים לניגוד עניינים וכולי, אבל חבר כנסת יכול להמשיך לעבוד ולהשתכר כמובן תוך התכוונות לחיסול העסק.
ארבל אסטרחן: עכשיו יש כאן סעיף חדש שעליו דיברתי עם יושב ראש הוועדה בהקשר לדברים שגם עלו כאן ולהחלטת ועדת האתיקה.
ארבל אסטרחן: ההחלטה הזאת התקבלה אחרי שהוגש דוח זמיר ולכן הדוח עצמו לא התייחס אליה, וזה הנושא של חופשה ללא תשלום.
ארבל אסטרחן: היום קובעת  החלטת ועדת האתיקה שהתקבלה ב-2008 שמספר תנאים מצטברים – זה מופיע אצלכם בצד בעמדו 22 – לפיהם תאשר הוועדה שהייה בחופשה ללא תשלום: אם חבר הכנסת עבד מעל שמונה שנים אצל אותול מעסיק ויש שם נהלים מסודרים ליציאה לחופשה ללא תשלום, והתקופה לשהייה בחופשה ללא תשלום לא תעלה על ארבע שנים והוא יידרש לבקש את אישורה  של ועדת האתיקה בסמוך לתחילת כהונתו, יציין את הדברים וכולי.
ארבל אסטרחן: מה שמוצע בסעיף כאן – כאמור, זאת לא הצעה של ועדת זמיר אלא תוספת מאוחרת, שלא דיברנו עליה עדיין – זה כלהלן:     	חבר הכנסת רשאי לשהות בחופשה ללא תשלום ממקום העבודה שבו עבד לפני תחילת כהונתו אם קיבל לכך היתר מוועדת האתיקה ובלבד שאין הוא מקבל כל תמורה כספית או אחרת ממקום העבודה.
ארבל אסטרחן: חבר הכנסת המעוניין בהיתר לשהייה בחופשה ללא תשלם, יפנה לוועדת האתיקה בסמוך לאחר תחילת כהונתו ויצרף לבקשה פרטים בדבר מקום העבודה ובדבר נוהלי השהייה בחופשה ללא תשלום באותו מקום.
ארבל אסטרחן: אין כאן את הדרישה של העבודה של שמונה שנים.
חיים אורון: וגם אין מגבלה של ארבע שנים.
חיים אורון: זה מהותי.
ארבל אסטרחן: ועדת האתיקה תדון ותחליט בבקשה לקבלת היתר והיא רשאית לאשרה בתנאים שתקבע כדי למנוע קיום מצב של ניגוד עניינים.
ארבל אסטרחן: אין בהוראות סעיף זה כדי להטיל חובות על מקום העבודה שבו עבד חבר הכנסת לפני תחילת הכהונה.
ארבל אסטרחן: זאת איזושהי הבהרה.
חיים אורון: זאת הייתה העילה, לפחות בשיחה ביני לבין חבר הכנסת חיים כץ שהייתה אחרי הישיבה.
חיים אורון: היות שאני הייתי אחראי על ארבע שנים, אמרתי לו ואמרתי גם בוועדה – ועכשיו אין לי בעיה לומר את זה גם לפרוטוקול – שאני חושב שההחלטה הייתה שגויה.
חיים אורון: היא הייתה על רקע של דיון במקרה של עובד אקדמאי, במוסד אקדמאי, שיש לו כללים משלו על החופשה ללא תשלום ועשינו היקש.
חיים אורון: אני הייתי מוסיף כאן שעל פי הכללים שקיימים במקום עבודה בו הוא עובד, כי אם יש מקום עבודה  שיש בו כלל שקוצב את החופשה ללא תשלום, החברות בכנסת לא תהיה עילה לשנות את הכלל הזה.
ארבל אסטרחן: זה לא יכריח את מקום העבודה שלו.
חיים אורון: לשנות את הכלל הזה.
ארבל אסטרחן: זה מה שכתוב ב-(ג): אין בהוראות סעיף זה כדי להטיל חובות על מקום העבודה שבו עבד חבר הכנסת לפני תחילת כהונתו.
אייל ינון: זה לא מחייב אותם.
חיים אורון: בטקסט הזה ובכיוון שהלכנו בו קודם, חופשה ללא תשלום צריכה להיות על השולחן, אדם צריך לבוא לוועדה ולומר שהוא עכשיו בחופשה ללא תשלום מעיריית אופקים ואז יאמרו לו שבכל הדיונים על עיריית אופקים בוועדת הכספים ועוד כמה דברים, הוא לא יכול להשתתף והעניין נגמר.
חיים אורון: אם הוא בחופשה ללא תשלום מתאגיד יותר גדול, חברת החשמל או מינהל מקרקעי ישראל, המגבלות תהיינה יותר גבוהות.
סוזי נבות: יש לי שאלה.
סוזי נבות: זה סעיף שאנחנו לא עסקנו בו ולכן אני לא מרגישה אפילו בנוח לציין מה הייתה עמדת ועדת זמיר.
חיים אורון: לא חשוב.
חיים אורון: עמדתך.
סוזי נבות: השאלה שלי היא האם אנחנו באמת יודעים מהי חופשה ללא תשלום ומדוע חבר הכנסת רותם לא יכול לומר במשרד שלו שהוא יוצא לחופשה ללא תשלום ובכך להתגבר על הסעיף הקודם שמחייב אותו למחוק את השם ולעשות כל מיני הסדרים.
סוזי נבות: יש כאן סעיף שאומר שהוא יוצא לחופשה ללא תשלום ממשרדו.
סוזי נבות: השאלה אם הסעיף הזה לא פותח פתח להחרגה של כללים שכבר נקבעו.
סוזי נבות: אנחנו לא אמרנו שזאת חופשה ללא תשלום ממוסד להשכלה גבוהה או מתאגיד ציבורי אלא אמרנו חופשה ללא תשלום.
ארבל אסטרחן: מהי משמעות של חופשה ללא תשלום?
ארבל אסטרחן: זה המשרד שלו, הוא עזב אותו, הוא יכול לחזור אליו בכל עת?
ארבל אסטרחן: למה הוא צריך לקרוא לזה חופשה ללא תשלום?
סוזי נבות: אני לא יודעת.
דוד רותם: זה סעיף שחסר לי כאן.
דוד רותם: כאשר אנחנו מחייבים חבר כנסת לסיים את עסקיו תוך שלושה חודשים, למה אנחנו מתכוונים?
דוד רותם: מה הוא צריך לעשות?
דוד רותם: מותר לו להשכיר את המשרד שלו או שהוא צריך למכור אותו?
חיים אורון: בסדר, נחזור לזה, אבל בוא קודם כל נישאר כאן.
חיים אורון: אני מודה שאנחנו התייחסנו לחופשה ללא תשלום במקומות בהם יש יחסי עובד-מעביד.
ארבל אסטרחן: מקומות מסודרים.
ארבל אסטרחן: מקומות בהם המונח חופשה ללא תשלום קיים.
חיים אורון: יציאה ממקום עבודה, אני עובד בבית בתור ארכיטקט, ואז הודעתי לאשתי שאני עכשיו בחופשה ללא תשלום והלכתי לכנסת?
חיים אורון: מה המשמעות של הדבר הזה?
דוד רותם: לא, אם אתה חברה, אז יש בעלי מניות, יש מנהלים, יש חברה.
דוד רותם: אתה לא עובד עצמאי.
דוד רותם: אתה עובד אצל מישהו.
חיים אורון: אם אתה עובד אצל מישהו ויש יחסי עובד-מעביד בינך לבין המישהו הזה.
ארבל אסטרחן: הוא יכול לפטר אותך בכל עת.
ארבל אסטרחן: החופשה ללא תשלום מגביל אותו כך שהוא לא יפטר אותך?
סוזי נבות: זה נתון לכל מוסד ומוסד.
סוזי נבות: יש מוסדות שניתן לפטר.
ארבל אסטרחן: בדרך כלל זה שומר על רציפות.
חיים אורון: הרעיון שעלה כאן ולכן הוא גם מתחמם קצת היה לבוא ולומר הפוך ממה שאתה אומר עכשיו.
חיים אורון: בכנסת יהיו רק עצמאים או קיבוצניקים.
חיים אורון: שכיר שהוא במקום עבודה, לא יסכן את עתידו.
חיים אורון: הוא נכנס לארבע שנים, אחר כך זורקים אותו ואין לו לאן לחזור.
חיים אורון: מזה אני הבנתי את הטעות שעשינו בארבע השנים.
חיים אורון: חופשה ללא תשלום כפשוטה, בואו נאמר את זה בעברית של בני אדם.
דוד רותם: צריך אולי לקבוע שמדובר על גופים פרטיים.
ארבל אסטרחן: יש את התנאי שקיים היום, שבמקום העבודה ישנם נהלים כתובים המסדירים את יציאתם של העובדים וחבר הכנסת לא זוכה לתנאים שונים מהמוגדר בנהלים.
דוד רותם: את רוצה שאני אכתוב לך את הכללים היום?
דוד רותם: אפשר להגביל את זה לגוף ציבורי, לחברה ציבורית, לדברים באמת אמיתיים.
דוד רותם: ג'ומס צודק.
דוד רותם: מה זה אני יוצא לחופשה ללא תשלום מהמשרד שלי?
דוד רותם: זה הרי תרגיל בעיניים.
אייל ינון: זה אפילו לא תרגיל.
אייל ינון: זה אדם עצמאי ואין משמעות.
דוד רותם: הקמנו חברות ואני לא בעל המניות היחיד.
דוד רותם: אני לא מתפטר אלא לוקח חופשה ללא תשלום.
ארבל אסטרחן: למה שתעשה את זה?
ארבל אסטרחן: מה המשמעות של זה?
דוד רותם: כדי לא למכור את המשרד וכדי שכשאני אעוף מכאן, יהיה לי לאן לחזור.
דוד רותם: אתם הרי השארתם אותי בלי פנסיה ובלי מקום לחזור אליו.
סוזי נבות: מה בדבר השם של אותו אדם?
סוזי נבות: הוא יימחק כמו שנמחק מהפירמה?
סוזי נבות: למשל, אם הוא חבר במוסד להשכלה גבוהה ומופיע ברשימת הסגל.
סוזי נבות: מה יהיה הדין?
חיים אורון: מה הדין לגבי חופשה ללא תשלום אחרת?
סוזי נבות: השם נשאר, התמונה נשארת וכותבים בסוגריים חופשה ללא תשלום.
חיים אורון: גם כאן יהיה כתוב.
סוזי נבות: זה אומר שאתה בעצם מיטיב עם חבר כנסת שהוא שכיר במובן הזה שלו אתה מאפשר להישאר במוסד הציבורי שלו, לשאת את השם ואנשים יאמרו שזה מוסד ציבורי יש לו שלושה חברי כנסת בכנסת וכדאי להיות חבר בו או לעשות אתו עסקים או ללמוד שם, ולעומת זאת חבר כנסת כמו חבר הכנסת רותם, אתה אומר שנמחק את השם שלו ונחייב אותו לעשות כמיטב יכולתו כדי ששמו לא יופיע.
סוזי נבות: כאן יכול להיווצר חוסר שוויון בסוגים שונים של חברי כנסת.
חיים אורון: שוב, אנחנו מגיעים לאחת משתי האפשרויות.
חיים אורון: או שנאסור חופשה ללא תשלום בכלל, מה שאנחנו לא רוצים, או שנתיר את זה באופן גורף, וגם את זה אנחנו לא רוצים.
סוזי נבות: לא. אפשר לכתוב סעיף שיחולו על חבר כנסת בחופשה ללא תשלום כל ההוראות הרלוונטיות שחלות על חבר כנסת אחר בנושא של עיסוק נוסף.
חיים אורון: לפי דעתי זה כמעט מובן מאליו.
סוזי נבות: לא. זה לא.
סוזי נבות: זה כאילו יש קטגוריה נפרדת שנקרא חבר כנסת.
חיים אורון: אם זה מבחינה משפטית מובן כך, לי אין שום בעיה עם זה.
חיים אורון: ההנחה שלי הייתה בכל השיחות שקיימתם עם חיים כץ שאין כאן יתרון נוסף אלא יש כאן ניסיון להתמודד.
חיים אורון: אבל אין לי בעיה.
ארבל אסטרחן: צריך היתר של ועדת האתיקה בכל מקרה.
ארבל אסטרחן: היא תאמר לו מה מותר ומה אסור.
חיים אורון: אין בעיה שיכתבו את זה כאן.
דוד רותם: בואי נכתוב לה את זה.
סוזי נבות: לגבי השם, יש בעיה.
ארבל אסטרחן: אפשר לומר לרבות בדבר השארת השם.
חיים אורון: הוא באוניברסיטה העברית ובין 1,500 תמונות יש גם את התמונה של חבר הכנסת.