GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ארבל אסטרחן: 65(ב) "כל אחד מחברי הכנסת, שאינו שר או סגן שר, רשאי להגיש את מועמדותו בכתב ליושב ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט עד לנעילת ישיבת הכנסת ביום האחרון בשבוע שלפני יום הבחירה.
ארבל אסטרחן: (ג) יושב ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט יודיע לכל חברי הכנסת על שמות המועמדים לפחות 48 שעות לפני שעת פתיחת ישיבת הוועדה שבה יתקיימו הבחירות".
ארבל אסטרחן: זה בקורלציה למה שקבענו קודם.
דן מרזוק: סעיף קטן (א) הוא לא בקורלציה כי תיקנו אותו, לדעתי, וקבענו שם מועד אחר.
ארבל אסטרחן: שבועיים, נכון.
יריב לוין: אז בואו נעשה אותו דבר.
אברהם מיכאלי: מי פונה ליושב ראש ועדת החוק למנות נציג?
אברהם מיכאלי: הממשלה פונה?
דוד רותם: לא, פונה השופט שהוא יושב ראש הוועדה.
יריב לוין: למעשה, גם זה לא צריך.
יריב לוין: הוועדה היא ועדה מתמדת כי לכאורה, אם היועץ המשפטי לממשלה מתפטר מחר או קורה משהו, אותה ועדה ממשיכה.
יריב לוין: מנדט הוועדה לא הסתיים בתהליך הבחירה.
יריב לוין: אז התהליך הוא כזה, שכמו בוועדות המינויים האחרות - - -
ארבל אסטרחן: זה נכון, אבל לא חייבים בתחילת כנסת.
יריב לוין: לכן אני חושב שאולי כן כדאי לעשות אותו הסדר, כי המצב צריך להיות שאנחנו  ממנים נציג שיושב שם באופן מתמיד.
דוד רותם: כל עוד אני לא יודע שצריך למנות יועץ משפטי, מה פתאום שאני אקבע?
דוד רותם: אני מוכן שיקבעו שתוך שלושה ימים מיום כינוס הכנסת יבחרו את הנציג הזה.
דוד רותם: מה שיקרה זה דבר נורא פשוט – אתה תגרום לכך שאף אחד לא יגיש את המועמדות שלו, כי אני יודע שיש בחירות ליועץ המשפטי עוד שבע שנים.
אברהם מיכאלי: אז אולי זה עדיף, אגיל לך למה.
אברהם מיכאלי: דווקא אותו אחד שיישב כנציג הכנסת יודע שהוא יושב שם כנציג, ואז אין לו שיקולים אם זה יועץ משפטי א' או ב' או ג'.
יריב לוין: בלשכת עורכי הדין, שגם לה יש נציג, בוחרים ככה.
יריב לוין: ברגע שהתפנה המקום של הנציג שלהם הם בוחרים נציג והוא יושב.
יריב לוין: היה אפילו מצב שנבחר נציג שלא בחר אף פעם יועץ, כי תקופת הכהונה שלו הייתה יותר קצרה מאשר פרק הזמן של הכהונה של מזוז.
ארבל אסטרחן: ברבנות הראשית לא עשינו את זה, לא אמרנו שזה יהיה בתחילת כנסת.
יריב לוין: לטעמי זה הכי נכון.
יריב לוין: המצב התקין הוא שיש ועדה בהרכב מלא.
דוד רותם: אבל אין ועדה.
יריב לוין: ועדה יש כל הזמן.
דוד רותם: אני מדבר על הבחירות לרבנות הראשית.
ארבל אסטרחן: אבל נציגי כנסת יכולים להיות.
אברהם מיכאלי: לחלק מהג'ובים שבהסכמים קואליציוניים אפשר לכתוב את זה – נציג כנסת.
רונית חייקין: ואם זה יהיה מישהו של האופוזיציה?
אברהם מיכאלי: אז תהיה על זה תחרות בכנסת.
אברהם מיכאלי: אבל הקואליציה תחשוב: יש לנו איזה ג'וב לרצות מישהו, אז הוא יישב בוועדה.
רונית חייקין: זה כבר יהיה נעול מלכתחילה לקואליציה.
רונית חייקין: זה גם לא נכון.
אברהם מיכאלי: בבחירות, בכל מקרה הקואליציה יכולה פה לסגור, אז מה זה משנה?
רונית חייקין: כן, אבל ככה כבר ישר נעלת.
אברהם מיכאלי: אגיד לך למה אני חושב לעשות את זה, כי הכנסת, את התפקידים שלה צריכה למלא באופן קבוע – ועדה מתמדת, כמו שיריב אמר.
דוד רותם: במקום שיש ועדה.
יריב לוין: פה יש ועדה, כך שפה אני לא רואה שום סיבה.
יריב לוין: הוועדה קיימת כל הזמן.
דוד רותם: מתי מתחלפים חברי הוועדה?
יריב לוין: זה משתנה.
יריב לוין: הלשכה, נדמה לי, בוחרת את הנציג שלה פעם בארבע שנים או פעם בשלוש שנים; הכנסת, כאשר מתחלפת כנסת.
יריב לוין: אבל הוועדה קיימת כל הזמן.
יריב לוין: היא לא הפסיקה.
אברהם מיכאלי: השופט מתחלף, לפי איזו החלטה?
יריב לוין: אני לא זוכר.
ארבל אסטרחן: לדעתי, כשצריך לבחור הממשלה ממנה שופט חדש.
יריב לוין: אבל הלכה למעשה הוועדה קיימת.
ארבל אסטרחן: כתוב בהחלטת הממשלה: הוועדה המקצועית תהיה קבועה.
אברהם מיכאלי: צריך שהמשבצת תהיה מלאה.
יריב לוין: בואו נלך לאותו הסדר - שייבחר באותו תאריך.
ארבל אסטרחן: ארבעה חודשים ו-60 יום מיום שהתפנה?
יריב לוין: זה גם נכון, אז בחבילה אחת ייסגר הכול.
ארבל אסטרחן: אתם רוצים אולי גם ברבנות לעשות ככה?
ארבל אסטרחן: "(ד) בחירת נציג הכנסת תהיה בהצבעה גלויה, כמפורט להלן:"
דוד רותם: למה אני לא יכול להצביע?
דוד רותם: אני חבר חוקה - - -
ארבל אסטרחן: כי אתה מועמד.
ארבל אסטרחן: זה נותן לך עדיפות על פני מועמד שאינו חבר ועדת החוקה.
יריב לוין: אני מקבל את זה.
דוד רותם: אני מועמד להיות בוועדה למינוי שופטים - - -
ארבל אסטרחן: בכנסת אי-אפשר להחליף אותך.
ארבל אסטרחן: בוועדה אפשר להחליף אותך.
אורית נוקד: אז צריך לכתוב שיכול להיות מוחלף.
יריב לוין: למה שיהיה מוחלף?
יריב לוין: ואם אני סיעת יחיד ואין מי שיחליף אותי?
ארבל אסטרחן: אין סיעת יחיד.
יריב לוין: בהתפלגות.
דוד רותם: איזו עדיפות יש לי על פני מישהו אחר?
ארבל אסטרחן: כי הוא לא חבר ועדת החוקה אז אין לו אצבע.
ארבל אסטרחן: אתה חבר ועדת החוקה, יש לך אצבע.
ארבל אסטרחן: הרעיון הזה בא לי כי ראיתי שחבר הכנסת לוין בבחירות האחרונות לא הצביע - - -
דוד רותם: הוא לא היה חבר ועדה.
ארבל אסטרחן: הוא היה.
ארבל אסטרחן: עברת את השמות והוא אמר: אני לא מצביע.
דוד רותם: אז אגיד לך: בואי שבי במקומי.
דוד רותם: את לא תצביעי במקומי?
דוד רותם: זה הרי אותו דבר.
יריב לוין: לא, זה לא הגיוני.
יריב לוין: אני מסכים אתך לגמרי.
אברהם מיכאלי: הצבעה חשאית, מצביע מועמד?
ארבל אסטרחן: במליאה אדם מצביע בעד עצמו כי אי-אפשר להחליף אותו.
ארבל אסטרחן: במליאה אף פעם אין ניגוד עניינים.
ארבל אסטרחן: בוועדה יש ניגוד עניינים, אז אפשר להחליף.
יריב לוין: אבל לא תמיד את יכולה להחליף.
דוד רותם: אני יכול להחליף.
דוד רותם: נאמר שהיו"ר יריב לוין היה אומר למישהו לבוא במקומו, אז הוא לא היה מצביע בשבילו?
דוד רותם: זו אותה עדיפות, זו עדיפות שיש לחברי ועדת החוקה.
דוד רותם: יש להם עדיפות.
יריב לוין: ארבל, אין היגיון בסעיף הזה.
ארבל אסטרחן: בסדר, אני מורידה את זה.
רונית חייקין: מה ההיגיון שחבר כנסת לא יכול להצביע על ערעור שלו בוועדה בהצעה דחופה?
יריב לוין: אני גם לא מבין.
יריב לוין: את צודקת, אני מסכים.
רונית חייקין: הרי הוא יביא מישהו אחר מהסיעה שלו שיצביע בדיוק כמוהו.
רונית חייקין: שנו גם את זה.
ארבל אסטרחן: (ד)(1) יורד.
ארבל אסטרחן: "(2) היה יותר ממועמד אחד, יאמר כל אחד מחברי הוועדה המשתתף בהצבעה את שם המועמד שהוא תומך בו, והמועמד שקיבל את מרב קולות המשתתפים – ייבחר".
יריב לוין: זה התהליך שאתה עשית.
יריב לוין: פשוט את התהליך שאתה ביצעת.
ארבל אסטרחן: "(3) היה מועמד אחד, יאמר כל אחד מחברי הוועדה המשתתף בהצבעה אם הוא תומך בו או מתנגד לבחירתו, והוא ייבחר אם מספר הקולות בעדו עלה מספר הקולות נגדו.
ארבל אסטרחן: (ה) הוראות סעיף 63(א) עד (ה)" – שזה הסייג לכהונה, השעיה והעברה מכהונה – "יחולו - - - גם על נציג הכנסת בוועדה".
אברהם מיכאלי: פה חסרה ההוראה שאמרנו קודם – במידה שיש יותר אז צריך לעשות סיבוב חדש.
ארבל אסטרחן: אפשר לומר את זה, למרות שאני חושבת שזה ברור.
ארבל אסטרחן: יש עוד שני מקרים שמצאתי שבהם הכנסת בוחרת נציגים, זה מה שיש בסעיף 66(1) ו-(2).
ארבל אסטרחן: יש לנו את חוק יד בן-צבי.
ארבל אסטרחן: החוק אומר שתהיה ליד בן-צבי מועצה, שמספר חבריה לא יפחת מ-25 ולא יעלה על 50, ובהם שלושה חברי כנסת שתבחר ועדת החינוך והתרבות של הכנסת.
אברהם מיכאלי: החוק הזה מ-1969?
רונית חייקין: השתמשו בזה פעם?
ארבל אסטרחן: אגב, יש תקנון יד בן-צבי, שאומר שחברי מועצת יד בן-צבי יהיו "חבר הכנסת שתבחר ועדת החינוך".
ארבל אסטרחן: כלומר, החוק אומר שלושה, התקנון אומר אחד-  ברור שהחוק גובר.
ארבל אסטרחן: כן, נעשו לזה בחירות בקדנציה הזאת, זבולון אורלב היה יושב ראש הוועדה.
אברהם מיכאלי: עשו עכשיו את החוק של בית פרומין.
ארבל אסטרחן: אבל שם אין חברי כנסת.
אברהם מיכאלי: זה האבסורד.
אברהם מיכאלי: הכנסת משקיעה שם 67 מיליון שקל.
אברהם מיכאלי: יש שם תקציב כנסת.
ארבל אסטרחן: שם זה גוף של הכנסת.
אברהם מיכאלי: והכנסת מנהלת?
ארבל אסטרחן: לא. זה גוף של הכנסת, אבל עשו שם מועצה מייעצת, שמורכבת - - -
אברהם מיכאלי: שחברי הכנסת כן נמצאים שם?
ארבל אסטרחן: אין שם חברי כנסת - - -
אברהם מיכאלי: כל כך הרבה כסף השקענו שם.
ארבל אסטרחן: אבל זה תחת יושב ראש הכנסת, זו מחלקה של הכנסת.
ארבל אסטרחן: בכל מקרה, מה שמוצע זה שהבחירות ייעשו כמו שדיברנו על בחירת נציג ועדת החוקה ליועץ המשפטי, אבל במקום ועדת חוקה תבוא ועדת חינוך.
יריב לוין: אנחנו לא צריכים להחיל על זה את כל הוראות הפסלות למיניהן, כי זה לא גוף שבוחר נושאי משרה שיפוטית.
ארבל אסטרחן: נכון, לא חלות הוראות סעיף 65(ה).
ארבל אסטרחן: אבל כן חל שמודיעים שבועיים מראש, הבחירה תהיה גלויה, מי שיכול לכהן הוא לא שר או סגן שר וכו'.
אברהם מיכאלי: היום יש שלושה נציגי כנסת שיושבים במועצה?
ארבל אסטרחן: כן, אני די בטוחה.
ארבל אסטרחן: יש לנו תקנות משנת 59' שנקראות "תקנות המבחן".
ארבל אסטרחן: ניסיתי לעשות פה בירור ולא ממש הצלחתי.
ארבל אסטרחן: יש לנו הוראה ששר הרווחה ימנה קציני מבחן, יש את שירות המבחן – כל מיני הוראות.
ארבל אסטרחן: יש סעיף שאומר: תוקם ועדת מבחן שתייעץ לשר הרווחה ולשירות המבחן בכל עניין הנוגע למבחן.
ארבל אסטרחן: ואז יש סעיף שעניינו חברי הוועדה: השר ימנה 15 עד 20 חברי ועדה, ובלבד שבתוכה יהיו שופט, פרקליט, קצין משטרה, קצין צה"ל, חבר כנסת, פסיכיאטר.
יריב לוין: אבל זה "השר ימנה", אז אנחנו לא בוחרים.
אברהם מיכאלי: איך שר יכול למנות חבר כנסת?
אברהם מיכאלי: הכנסת צריכה לבחור חבר כנסת.
אברהם מיכאלי: זה משהו אבסורדי.
אורית נוקד: אבל להכניס את סעיפי הפסלות.
אורית נוקד: זה קצין מבחן, זה משהו שקשור לעניי הפלילי.
יריב לוין: לא, אני לא יודע אם זה עובד.
יריב לוין: זה גם מינוי של השר ולא בחירה של הכנסת.
יריב לוין: עזבי את זה.
ארבל אסטרחן: אני רוצה לומר שאין היום ועדת מבחן, אין בה חבר כנסת.
ארבל אסטרחן: ביקשתי שיעשו בירור אם זה היה בעבר - עוד מבררים לי.
יריב לוין: זה לא רלוונטי.
יריב לוין: זה משהו שהיה ב-59'.
יריב לוין: היום אף אחד לא היה קובע תקנות כאלה, אבל הפתרון לעניין הזה הוא לא במסגרת התקנון.
ארבל אסטרחן: אז יהיה לנו את סעיף 66 בלי (19 – רק את יד בן-צבי וגמרנו.
יריב לוין: אז אפשר את כותרת השוליים לשנות ל: "בחירת נציג ליד בן-צבי".
ארבל אסטרחן: אני צריכה לעשות פה כל מיני התאמות.
ארבל אסטרחן: חוק בתי המשפט קובע בסעיף 25 שבבית המשפט העליון יהיו שופטים במספר שקבעה הכנסת בהחלטה.
ארבל אסטרחן: הכנסת קבעה בהחלטה את המספר הנוכחי, שהוא 15 שופטים.
ארבל אסטרחן: היא קבעה את זה ב-24 בדצמבר 2003, שהחל מ-1 בינואר 2004 זה יהיה המספר.
ארבל אסטרחן: ועדת הכנסת קבעה בזמנו נוהל דיון בכנסת בבחירת השופטים.
ארבל אסטרחן: זה נוהל שנקבע ב-95'.
ארבל אסטרחן: חשבנו עכשיו, כשאנחנו מתקנים את התקנון, להכניס אז זה וחשבנו שמתאים כאן כי זה קשור לנושא של בחירת נושא משרה שיפוטית.
ארבל אסטרחן: אתן לזה ראש פרק אחר, אבל בגדול זה מתאים.
ארבל אסטרחן: מה שמוצע זה שאותו נוהל שקבעה ועדת הכנסת ב-95' להפוך לסעיף תקנון, בשינויים מסוימים.
יריב לוין: זה החוק שניסינו להעביר כדי לשנות את הסיפור הזה.
יריב לוין: לא הצלחנו.
אורית נוקד: איך שסעיף 67(א) מנוסח זה לא נשמע טוב.
אורית נוקד: זה כאילו שאנחנו מתעלמים מחוק קיים ונקבע נהלים.
אורית נוקד: צריך לנסח אחרת, שמה שאת עושה כאן זו פרשנות למה שכתוב בחוק.
יריב לוין: שהחלטת הכנסת בעניין זה תיעשה לפי הצעה של ועדת החוקה, חוק ומשפט.
ארבל אסטרחן: הנוהל, שנקבע ב-95', הוא קצת חסר לטעמי ולכן מה שכאן הוא טיפה יותר מפורט.
ארבל אסטרחן: הוא אומר: הוגשה בקשה לכנסת להחליט על שינוי במספר שופטי בית המשפט העליון לפי סעיף 25 - לא כתוב מי יכול להגיש – יעבירנה יושב ראש הכנסת לוועדת החוקה, חוק ומשפט לדיון.
ארבל אסטרחן: זה הנוהל שקבעה ועדת הכנסת.
אורית נוקד: כפרשנות לסעיף 25.
ארבל אסטרחן: נכון, נוהל משלים.
ארבל אסטרחן: היום אומר אותו נוהל שקבעה ועדת הכנסת שהוגשה בקשה - לא אומרים מי יגיש – יעבירנה יושב ראש הכנסת לוועדת החוקה.
ארבל אסטרחן: ועדת החוקה תביא בפני הכנסת את הצעתה ואת הצעות חברי הכנסת המשיגים על הצעת הוועדה.
ארבל אסטרחן: כל משיג יקבל בכנסת רשות דיבור לחמש דקות להנמקת הסגתו – זה מה שקיים היום בנוהל.
ארבל אסטרחן: יושב ראש ועדת החוקה או חבר הוועדה שנתמנה לכך על-ידיו ישיב למשיגים, ורשאי הוא לדחות את תשובתו עד לסיום הדיון.
ארבל אסטרחן: יתקיים דיון אישי ותיערך הצבעה על ההסגות ועל הצעת הוועדה.
ארבל אסטרחן: זה שקיים היום וכמו שאמרתי, חשבנו להכניס את זה לתקנון כאן בהקשר של בחירת נושא משרה שיפוטית.
דוד רותם: מצוין, רק דבר אחד: אין היום בנוהל 45 יום, אין - - -
ארבל אסטרחן: אין מי יכול להגיש.
דוד רותם: תגישו כמה שאתם רוצים.
דוד רותם: אני אקבע מתי יהיה הדיון, אתייעץ עם יושב ראש ועדת הכנסת תוך כמה זמן לעשות את זה, יהיו כל מיני תנאים, דרישות, הסכמות.
דוד רותם: תבינו דבר אחד, יש פה 120 חברי כנסת.
דוד רותם: הגיש חבר הכנסת היו"ר יריב לוין, הוא רוצה 18 שופטים.
דוד רותם: אחרי 45 יום קיימתי דיון, הבאתי לכנסת, עשינו את כל הפרוצדורה וההצעה שלו נפלה.
דוד רותם: למחרת הוא מגיש הצעה אחרת.
יריב לוין: אז פה אין בכלל ויכוח שצריך לקבוע איזשהו פרק זמן שלאחר ההחלטה לא ניתן לשנותה.
דוד רותם: לא, אתה פישלת ולא הצגת את זה נכון וביקשת 18.
דוד רותם: אם היית מבקש - - -
ארבל אסטרחן: עולה למליאה הצעת ועדה.
דוד רותם: אבל מה שקורה זה שיבואו בטענות ויגידו: אדוני היקר, אם היה היו"ר יריב לוין מבקש 19 אז אולי הוועדה כן הייתה - - -
ארבל אסטרחן: הוא לא מבקש, הצעת הוועדה - - -
דוד רותם: כל אחד מחברי הכנסת מגיש לי הצעה.
יריב לוין: כן, ואתה דן.
יריב לוין: אני רציתי 18 והוועדה שלך החליטה 17.
דוד רותם: לא, הוועדה שלי החליטה לא להקדים.
יריב לוין: לא משנה, מה שהחליטה.
יריב לוין: עכשיו תבוא למליאה החלטת הוועדה והסתייגויות, שיכולים להגיש חברי הכנסת.
יריב לוין: אחד הגיש הסתייגות ל-28, אחד הגיש חמישה וכו'.
יריב לוין: תתקיים הצבעה, פתוחה בפני כל אחד אפשרות להציע איזה מספר שהוא רוצה.
יריב לוין: תצביע הכנסת ובסוף תהיה החלטה – בין להשאיר את המצב הקיים, בין לקבל את ההצעה המקורית שלי ובין לקבל את הצעת המסתייג, יהיה אשר יהיה, עם המספר שקבע.
יריב לוין: בנקודה הזאת אני מסכים אתך שצריך להגיד שמכאן יש פרק זמן שבו אי-אפשר לחדש את התהליך.
דוד רותם: אבל אני גם לא מסכים שיהיה כתוב: הוועדה תדון ותחליט בבקשה בתוך 45 יום.
יריב לוין: אלא?
ארבל אסטרחן: כמו שאתה לא מגביל אותו בחקיקה.
דוד רותם: אני מסכים שיהיה, באותה תקופה שבה יהיה כתוב בוועדת הכנסת, שכשיביאו אליה חוק שבו כמה שמות היא תחליט בתוך כך וכך זמן.
דוד רותם: בתוך אותו שבוע – אני מסכים.
יריב לוין: שבוע?
יריב לוין: זה פרק הזמן הסביר?
דוד רותם: זה לא עניין לקיים דיון רציני.
יריב לוין: אתה לא מבין את מהות תפקידה של ועדת הכנסת.
יריב לוין: פה יש דיונים מאוד רציניים והשאלה איזו ועדה תדון באיזה חוק היא שאלה שיכולה להכריע את כל תוצאת הליך החקיקה.
אורית נוקד: בתור מישהו אובייקטיבי, יש משהו במה שדודו אומר, שיש מקבילה לפררוגטיבה של יו"ר ועדה לקבוע.
דוד רותם: ליו"ר ועדה יש פררוגטיבה לקבוע את סדר הדיונים אצלו.
דוד רותם: למשל, יש אצלי עכשיו בקשה להגדלת מספר שופטי בית המשפט העליון ויש לי באותו זמן על השולחן הצעת חוק לתיקון חוק החוזים.
דוד רותם: אני חושב שחוק החוזים יותר חשוב מהגדלת מספר השופטים.
יריב לוין: אז אתה יכול לעשות את שניהם: את חוק החוזים היום ואת הגדלת מספר השופטים מחר.
דוד רותם: אבל יש לי עוד כמה דברים.
יריב לוין: פה בא תפקיד ועדת הכנסת, לדאוג שתוכל לתמרן.
דוד רותם: לא ביקשתי להעמיס עליה, לכן אני אומר שלא תקבעו לי פה את 45 היום האלה.
יריב לוין: ואז מה?
יריב לוין: לכאורה אפשר לבקש את הבקשה, ואם יושב בתפקיד מישהו שמתנגד לעניין ברמה העקרונית הוא יסכל למעשה תהליך?
דוד רותם: קודם כול, התשובה היא כן.
דוד רותם: גם היום אני יכול לסכל.
יריב לוין: אם יהיה 45 יום איך אתה יכול?
דוד רותם: אקבע את הדיון ליום ראשון ב-8:00 בבוקר או יום חמישי ב-4:00 אחרי הצהריים.
יריב לוין: ותחליט מה?
דוד רותם: ואחליט לבד שאני דוחה את הבקשה.
יריב לוין: יפה, ואני אגיש עליה הסתייגות ויצביעו עליה במליאה.
דוד רותם: לא תוכל, כי לא תהיה באותו יום.
ארבל אסטרחן: השגות יוגשו רק בישיבה.
ארבל אסטרחן: אולי צריך להגיש את זה.
יריב לוין: מה זה אני לא אהיה?
יריב לוין: מתי שתקרא לי אבוא.
אברהם מיכאלי: היום היה לי ויכוח אתו, האם מסתייג שלא נמצא בוועדה, מותר לדון בהסתייגות שלו?
יריב לוין: אצלי אני נותן גם למי שלא היה פה להגיש הסתייגויות.
דוד רותם: יש סעיף של החלטת ועדת הכנסת, שאומר שזה אפשרי.
יריב לוין: אז מה אתה מציע?
דוד רותם: שלא תהיה הגבלת זמן.
יריב לוין: ומה יקרה?
דוד רותם: מה שיקרה בכל דבר.
דוד רותם: בהצעת חוק הגבלת אותי אי פעם?
יריב לוין: אבל זה לא אותו דבר.
דוד רותם: הדבר היחיד שהגבלת אותי, שכאשר מועבר אליי מהנשיאות דיון דחוף אני צריך לדון בו תוך שבוע.
דוד רותם: אין הגבלה אחרת.
יריב לוין: השאלה היא כזאת: החוק קובע שהכנסת תקבע את מספר השופטים.
יריב לוין: בעיניי, קביעה שהיא לא טובה.
יריב לוין: זה לא סוד, לכן הצעתי לשנות אותו.
יריב לוין: אבל ברגע שזה החוק, בא חבר כנסת ואומר: אני רוצה שנקבע.
יריב לוין: ואז מסכמים  את ההליך ולא מקיימים אותו.
יריב לוין: פה הבעיה.
דוד רותם: אתה מגיש הצעת חוק והיא עוברת בקריאה טרומית והיא הולכת לוועדת הפנים והגנת הסביבה.
דוד רותם: יושב ראש ועדת הפנים והגנת הסביבה לא אוהב את הצעת החוק שלך.
דוד רותם: הוא יכול לסכל אותה?
יריב לוין: אבל אז יש לי אפשרות להעביר אותו אחרי שישה חודשים בכל מיני אמצעים.
דוד רותם: הוא יכול לעשות לך את התרגיל הקלאסי הידוע: הוא מקיים ישיבה - - -
ארבל אסטרחן: הוא צריך לסיים תוך שישה חודשים.
ארבל אסטרחן: אם הוא לא מסיים תוך שישה חודשים אפשר לפנות לוועדת הכנסת ולבקש שתעביר.
דוד רותם: לסיים תוך שישה חודשים?
דוד רותם: אני לא חושב שאת צודקת.
אורית נוקד: זה גם הבדל בין משהו שהוא תהליך חקיקתי לבין משהו שנקבע לפי חוק.
יריב לוין: זה נגזר על פי חוק, שהכנסת אמורה לקבוע.
ארבל אסטרחן: כתוב: והוועדה לא החזירה את הצעת החוק לכנסת.
יריב לוין: לא אכפת לי שתגיד לי ש-45 יום זה מעט מדי.
דוד רותם: אז תעשו 180 יום, כמו אותם שישה חודשים וגם תקבע לי הגבלה שאי-אפשר להגיש כל שבוע - - -
יריב לוין: מאה אחוז, זה בוודאי נכון.
יריב לוין: לזה אני מסכים.
יריב לוין: אתה רוצה 180 יום או פחות?
אברהם מיכאלי: מה לגבי יו"ר הכנסת שמחזירים חזרה לוועדה?
דוד רותם: אתה רוצה שנקבע תוך כמה זמן הוא צריך להעלות?
דוד רותם: אני חושב שצריך לקבוע דבר כזה.
אברהם מיכאלי: עבדנו, עמלנו, אישרנו חוק אחרי חצי שנה – מחזירים לך בחזרה.
יריב לוין: הפרק הבא יהיה פרק החקיקה.
דוד רותם: זה אחד הדברים שנמנעתי מלעשות אותו כי אני לא יכול לסבול את זה.
דוד רותם: אבל הבניין השכן היה שמח מאוד לדון בעתירה נגד יושב ראש הכנסת, למרות נוסח החוק.
יריב לוין: על מה?
דוד רותם: שהוא לא נותן לי להעלות הצעות חוק.
אברהם מיכאלי: שמעתי החזיר לך.
דוד רותם: הוא לא יכול להחזיר לי.
יריב לוין: דודו, 180 יום זה הרבה לטעמי.
יריב לוין: בוא נעשה 120 יום בסעיף (ב).
יריב לוין: צריכה להיות הגבלה, שהוועדה לא תשוב ותדון בעניין לפחות שנה מאז שנתקבלה ההחלטה בכנסת על שינוי, כי אפשר לשחק שם עם המספרים כל שני וחמישי.
ארבל אסטרחן: ואם הכנסת לא קיבלה החלטה על שינוי?
יריב לוין: לא משנה.
ארבל אסטרחן: מיום שהתקבלה החלטת הכנסת, תוך שנה.
ארבל אסטרחן: אז נחזור לסעיף (א).
ארבל אסטרחן: לפי מה שאורי הציע, לא נגד "לא תחליט הכנסת" אלא משהו כמו: "החלטת הכנסת בעניין מספר השופטים תתקבל רק לפי הצעה של ועדת החוקה, חוק ומשפט".
ארבל אסטרחן: "(ב) כל אחד מחברי הכנסת רשאי להגיש ליושב ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט הצעה שהכנסת תשנה את מספר השופטים".
ארבל אסטרחן: האם הוא חייב לנקוט במספר?
יריב לוין: כן, למספר כפי שיקבע בהצעתו.
ארבל אסטרחן: "ויציין מה המספר שהוא מציע".
יריב לוין: אגב, בן-ארי ואני הגשנו הצעת חוק לתקן את זה ולקבוע שהמספר יהיה בחוק ולקבוע 18.
יריב לוין: ועדת השרים לחקיקה הפילה את החוק שלנו.
אברהם מיכאלי: הייתה הצעת חוק של גדעון סער בזמנו.
יריב לוין: לא, גדעון סער זה סיפור אחר.
דוד רותם: אתה קובע 18, מחר הסעיף הזה עובר ואקבל ממך מכתב: אדוני, אני רוצה להגדיל את המספר.
דוד רותם: בתוך 120 יום אני צריך לדון בזה, לקבל החלטה ולהעלות למליאה.
דוד רותם: אתה רוצה שאני אקבל החלטה, ואני יודע מה יקרה.
דוד רותם: אם לא אאשר את ההצעה שלך אני יכול לחכות עם החוקים שלי עד - - -
דוד רותם: אמרת את זה ברדיו.
יריב לוין: הנני מודיעך שזה לא המצב.
ארבל אסטרחן: האם רוצים שכל חבר כנסת יוכל להציע או כל עשרה, כמו שיכולים להציע נשיא?
דוד רותם: נעשה כל עשרה חברי כנסת.
ארבל אסטרחן: האם רוצים לאפשר גם לממשלה או לשר המשפטים או לנשיא העליון - - - ?
דוד רותם: נשיא העליון, אני עובד שלו?
דוד רותם: אני מסכים שגם נשיא העליון יוכל להגיש, אבל אז יש לי 960 יום לקבל החלטה.
דוד רותם: אני לא עובד שלו.
ארבל אסטרחן: והממשלה?
דוד רותם: הממשלה בוודאי יכולה להגיש.
ארבל אסטרחן: כל עשרה חברי כנסת וכן הממשלה רשאים להגיש.
דוד רותם: או שר המשפטים.
דוד רותם: הוא יכול להגיש לבד.
ארבל אסטרחן: אז להגיד הממשלה או שר הממשלה?
אברהם מיכאלי: למה שר המשפטים לבד?
אברהם מיכאלי: זו הממשלה.
ארבל אסטרחן: ואז אנחנו אומרים שהוועדה תדון ותחליט בתוך 120 ימים מיום הגשתה.
ארבל אסטרחן: ימי הפגרה לא יבואו במניין הימים.
ארבל אסטרחן: "(ג) החליטה ועדת החוקה, חוק ומשפט להציע לכנסת לשנות את מספר השופטים בבית המשפט העליון, תונח הצעתה על שולחן הכנסת" – פתאום אני חושבת שזה לא טוב כי אם היא החליטה לא לשנות, אז לא תונח הצעתה?
ארבל אסטרחן: זה לא טוב.
יריב לוין: החלטת ועדת החוקה, חוק ומשפט תונח - -
ארבל אסטרחן: - - בדבר מספר השופטים תונח על שולחן - -
דוד רותם: החלטת ועדת החוקה, חוק ומשפט בבקשה כאמור לעיל תונח על שולחן הכנסת.
ארבל אסטרחן: "תונח על שולחן הכנסת, בצירוף השגות שהגישו חברי הכנסת, אף אם אינם חברי הוועדה".
ארבל אסטרחן: פה אני רוצה להגיד שהם צריכים להגיש את ההשגות בזמן הדיון, כל עוד לא הסתיים הדיון.
יריב לוין: כן, תתחמי את זה.
דוד רותם: ולא שישלחו לי אותן בדואר.
ארבל אסטרחן: שיגישו חברי הכנסת במהלך הדיון בוועדה.
דוד רותם: במהלך הדיון, זה יכול להיות: אני שולח לך ומבקש שתעשה לי - - -
ארבל אסטרחן: אפשר להגיד: שהגישו ונימקו חברי הכנסת במהלך הדיון בוועדה.
אברהם מיכאלי: מתי שינינו את זה, שחבר כנסת יכול להיעדר מדיון בהסתייגות שלו?
ארבל אסטרחן: בוועדה או במליאה?
אברהם מיכאלי: בוועדה.
ארבל אסטרחן: לדעתי, יש כוכבית לזה מזמן, שהוא יכול לבקש שמישהו אחר ינמק בשבילו.
דוד רותם: הוא מפיק מכתב.
ארבל אסטרחן: חייבים לנמק.
דוד רותם: הוא מנמק במכתב שלו.
אברהם מיכאלי: בוועדת כספים קיבלנו הנחייה שמי שלא בא להסתייגות שלו – ההסתייגות שלו נמחקת.
יריב לוין: אני נוקט גישה ליברלית.
ארבל אסטרחן: במקרים כאלה אני שמה הסתייגויות דיבור.
ארבל אסטרחן: לקבל הסתייגויות מהותיות כשלא - - -
אברהם מיכאלי: היו הבוקר הסתייגויות תוכן.
אברהם מיכאלי: אני ודודו הסתבכנו בחוק ההסדרים.
ארבל אסטרחן: "חבר הכנסת רשאי לבקש כי הוועדה תדון בהצעתו גם שלא בנוכחותו.
ארבל אסטרחן: חבר כנסת שלא הגיש הצעה בכתב רשאי לבקש כי יוזמן לדיון".
דוד רותם: נכון, זה בדיוק העניין.
דוד רותם: לכן הוא מגיש בכתב - - -
ארבל אסטרחן: הבעיה היא שהוא לא מנמק, הוא לא מסביר.
ארבל אסטרחן: לפעמים מה שהוא הגיש בכתב מתאים לנוסח הכחול ולא לנוסח החדש.
ארבל אסטרחן: עכשיו לך תבין.
דוד רותם: אז תצביעי נגד ותפילי את זה.
ארבל אסטרחן: אבל זה נכנס כהסתייגות.
ארבל אסטרחן: אני מציעה להכניס הסתייגות דיבור.
דוד רותם: אני מציע, גברתי היועצת המשפטית של ועדת הכנסת, מכיוון שזו כוכבית בהחלטה של ועדת הכנסת, תשנו את ההחלטה.
ארבל אסטרחן: בפרק החקיקה.
דוד רותם: הודעתי שאני לא מקבל יותר הסתייגויות כאלה.
יריב לוין: בפרק החקיקה נדון בכל זה.
ארבל אסטרחן: אם אתה מודיע אז אין בעיה – כולם יודעים.
דוד רותם: זה פשוט מעצבן.
דוד רותם: אני יושב ישיבות על גבי ישיבות, מגיעים להצבעה פתאום מגיעה האגודה לזכויות האזרח עם כל נציגיה והמכון הישראלי לדמוקרטיה על כל נציגיו.
ארבל אסטרחן: והם לא היו בישיבות?
דוד רותם: לא באים לישיבות.
דוד רותם: וכל אחד מתחיל לתת לי הרצאה בלי שהוא יודע על מה מדובר בכלל.
ארבל אסטרחן: בכל מקרה, אנחנו אומרים: השגות שהגישו ונימקו חברי הכנסת במהלך הדיון, אף אם אינם חברי הוועדה.
ארבל אסטרחן: פה יש לנו הגבלת זמן, שהיא ייחודית.
ארבל אסטרחן: "יושב ראש הכנסת יביא את ההצעה לדיון בכנסת בתוך 30 ימים מיום ההנחה".
אברהם מיכאלי: יושב ראש הכנסת מסכים לזה?
ארבל אסטרחן: האמת היא שהוא לא ראה את זה.
ארבל אסטרחן: "(ד) יושב ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט או חבר הוועדה שהוא הסמיכו לכך יציג בפני הכנסת את הצעת הוועדה.
ארבל אסטרחן: כל משיג רשאי לנמק את השגתו במסגרת זמן שלא תעלה על חמש דקות; אחרי הנמקת ההשגות יתקיים דיון אישי".
ארבל אסטרחן: רוצים פה דיון אישי?
דוד רותם: "ינמק את השגתו במסגרת זמן שלא תעלה על חמש דקות".
דוד רותם: אני מציע: ינמק את כל השגותיו במסגרת זמן של עשר דקות.
ארבל אסטרחן: פה יש לו השגה אחת.
ארבל אסטרחן: אולי נגיד גם שכל אחד יכול להגיש השגה אחת.
דוד רותם: תכתבי.
דוד רותם: היה לי פעם סיפור עם מיקי איתן, שהגיש איזה 20 השגות ורצה לדבר שבע שעות.
ארבל אסטרחן: זה בחקיקה.
אברהם מיכאלי: זה מופיע כרגע בחקיקה שזה מותר.
יריב לוין: כל חבר כנסת יכול להגיש השגה אחת.
ארבל אסטרחן: פה זה מספרי – כמה שופטים אתה חושב שצריך להיות.
ארבל אסטרחן: צריך פה דיון אישי?
יריב לוין: אני מוכן שיהיה דיון אישי, אבל בתנאי אחד – שהדיון האישי, משתתפים בו רק מי שלא הגישו השגות.
יריב לוין: שלא יהיה פעמיים.
יריב לוין: מי שרוצה לדבר שלוש דקות – ניתן לו.
יריב לוין: כי הוא לא רוצה להשיג, אבל הוא רוצה לדבר.
דוד רותם: הוא לא רוצה להשיג, אז שיבוא לוועדה וידבר בוועדה.
דוד רותם: אם הוא לא בא, אז שיעזבו אותו.
יריב לוין: בסדר, קיבלתי.
אברהם מיכאלי: ניצלו את זה מתישהו בשתי הקדנציות האחרונות?
אברהם מיכאלי: אני לא זוכר.
דוד רותם: היו"ר יריב לוין ניסה לעשות את זה.
יריב לוין: ניסיתי לעשות את זה בחוק.
ארבל אסטרחן: בדצמבר 2003 קבעו בפעם האחרונה את מספר השופטים.
אברהם מיכאלי: היה דיון מסודר בוועדה?
אברהם מיכאלי: אני לא זוכר בשתי הקדנציות האחרונות שזה היה.
ארבל אסטרחן: ב-24 בדצמבר 2003 קבעה הכנסת שמספר השופטים יהיה 15.
ארבל אסטרחן: לא יהיה דיון ואז תיערך הצבעה.
ארבל אסטרחן: התלבטנו איך לעשות את ההצבעה.
ארבל אסטרחן: "תחילה על ההשגות ולאחר מכן על הצעת הוועדה, כמפורט להלן.
אברהם מיכאלי: כמו חוק.
יריב לוין: כמו קריאה שניה.
ארבל אסטרחן: "לא התקבלו השגות – תצביע הכנסת על הצעת הוועדה; התקבלה השגה אחת – תהא היא החלטת הכנסת" – ואז לא מצביעים על הצעת הוועדה.
ארבל אסטרחן: "התקבלו כמה השגות – תכריע הכנסת ביניהן".
דוד רותם: קודם כול בסעיף (ד) - לא יהיה דיון, אבל ליושב ראש הוועדה תהיה זכות להשיב?
דוד רותם: אם התקבלה אחת ההשגות, אז אני לא יכול להחזיר את זה לוועדה.
דוד רותם: כי לא כתוב פה.
ארבל אסטרחן: אין פה אפשרות להחזיר.
אברהם מיכאלי: זה מה שאני אומר, יהיה כמו חוק בקריאה שניה.
יריב לוין: יש לי הערה אחת, שכן צריכה לבוא פה לידי ביטוי, והיא שאם קיבלה הוועדה את ההצעה שהתחילה את התהליך, המציעים תהיה להם זכות לדבר.
ארבל אסטרחן: תמיד אפשר לתת למציע זכות לדבר.
ארבל אסטרחן: אבל אמרנו שזה עשרה מציעים.
יריב לוין: לא חשוב, צריך לאפשר להם.
יריב לוין: מה קרה?
יריב לוין: הוועדה אימצה את הצעת המציעים ובסוף המציעים מנועים בכלל - - -
ארבל אסטרחן: אבל יכול להיות שהם הציעו 20 והוועדה קבעה 21, עדיין  - - -
יריב לוין: אם היא קבעה 21 אז הם ישיגו 20 או יקבלו את ה-21.
ארבל אסטרחן: הם השתכנעו בוועדה שצריך 21.
יריב לוין: אז צריך לאפשר להם את זה.
ארבל אסטרחן: אז המציעים מדברים והמשיגים מדברים.
ארבל אסטרחן: אז אתה לא רוצה לעשות דיון?
יריב לוין: דודו אומר שלא טוב דיון.
ארבל אסטרחן: הוא אומר שגם המציעים יוכלו לדבר.
יריב לוין: אני חושב שלמציעים צריך לאפשר.
דוד רותם: בכנסת הנוכחית אין לי בעיה שיקבעו גם דיון אישי.
דוד רותם: זה ייקבע ליום שלישי, יהיו ארבעה חברי כנסת - - -
יריב לוין: פה יהיה כולם כי תהיה הצבעה על זה.
יריב לוין: על מספר שופטי העליון יהיה דיון סוער.
ארבל אסטרחן: אנחנו משאירים דיון אישי ויושב הוועדה יוכל להשיב בתום הדיון.
יריב לוין: דיון אישי הוא שלוש דקות, נכון?
אברהם מיכאלי: מה לגבי משיכה?
ארבל אסטרחן: פה צריך לחשוב.