GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דב חנין: המקום שבו דיונים צריכים לעלות על סדר-היום ולשמוע עמדות, לשמוע תגובות ולשמוע את נציגי הציבור צריך להיות הכנסת עצמה.
דב חנין: הסוגיה שנמצאת בכתבה הזו היא לא סתם כתבת שער, אלא זו כתבת שער שמעוררת שורה ארוכה של שאלות עקרוניות ברמות שונות של דיון – לא אפרט כי אנחנו נמצאים פה בערעור.
דב חנין: אבל לא יתכן שסוגיה כל כך חשובה לא תבוא על שולחנה של הכנסת, לא ייתכן שסוגיה כל כך דחופה לא תגיע, כי בשבוע הבא אנחנו הולכים לדיוני תקציב.
דב חנין: איך אנחנו הולכים לדון בדיוני תקציב כאשר מתקבלות החלטות כל כך דרמטיות והכנסת לא מוצאת שום ערוץ לברר אותן?
דב חנין: לברר איך, מה, באיזו צורה ובאיזו מתכונת.
יריב לוין: הנושא הזה לא עלה בדיונים על התקציב?
דב חנין: לא, זה לא עלה בוועדת הכספים, לא עלה בדיוני התקציב.
מגלי והבה: תגיד שאתה לא יודע שהנושא עלה.
מגלי והבה: כל יום אתמול ושלשום היה דיון על זה.
מגלי והבה: היו הכל עובדים של המפעלים.
דב חנין: אנחנו מדברים פה על כמה דברים שונים.
מגלי והבה: "צים" גם היו פה.
שלמה מולה: זה לא מה שנדון בוועדת הכספים.
שלמה מולה: זה משהו אחר.
דב חנין: משפחת עופר מקבלת ממדינת ישראל הרבה דברים, הרבה מתנות.
דב חנין: סל המתנות הוא עצום.
דב חנין: כאן דובר על חוק עידוד השקעות הון, שכמו שאמר סגן יושב ראש הכנסת, אכן נדון בוועדת הכספים.
יריב לוין: זה לא שייך לספנות.
דב חנין: נכון, הוא שייך למפעלים אחרים שלהם.
דב חנין: גם את זה הם רוצים.
יריב לוין: יש את הסוגיה של הרפורמה בכל מה שקשור בהגבלים העסקיים, שזה נוגע גם לספנות וגם לחקלאות.
יריב לוין: זה עניין שלישי, השאלה אם הוא לא נדון ולא עסקו בו בוועדת הכספים.
דב חנין: אני קראתי את סדר-יומה, נכון - - -
יריב לוין: אם אני למד מתוך מה שכתוב פה אז מדובר בהקלה שהיא משהו שצריך להיות חלק מתהליך חקיקה, ואז הנושא הזה יידון במסגרת הדיון בחוק.
שלמה מולה: אדוני היושב ראש, עצם העובדה שנציג של "צים" יושב במשרד האוצר, לפחות לפי העיתונים, ומנסח את הצעת החוק הממשלתית זה - דבר חמור שאין כמותו.
שלמה מולה: לא יכול להיות שבעל אינטרס יישב עם האוצר - - -
דב חנין: זה מתקשר לשאלה של ניגוד אינטרסים.
שלמה מולה: זה עניין של ניגוד אינטרסים.
שלמה מולה: הכנסת חייבת לברר אם העובדה הזו נכונה או לא נכונה.
יריב לוין: השאלה היא לא זו, השאלה שלי היא במקום אחר.
שלמה מולה: מגלי, למה זה מפריע - - - ?
יריב לוין: אין ויכוח על חשיבות על העניין, נדמה לי ששם אנחנו לא נמצאים.
יריב לוין: השאלה היא פשוטה; הרי מדובר בהצעת חוק.
יריב לוין: אני לא נתקלתי עדיין שבמקביל להצעת חוק מנהלים דיון בהצעה לסדר-היום על הצעת החוק.
דב חנין: אין הצעת חוק כזו.
יריב לוין: אני רואה את זה כאן בכותרת הדף הראשון.
שלמה מולה: הצעת החוק הזאת לא באה לעולם.
שלמה מולה: היא בתהליך של ניסוח.
דב חנין: משרד האוצר יכול לקדם את העניין גם בדרכים אחרות.
מגלי והבה: חבריי חברי הכנסת, אני רוצה להגיד עניינית למה אנחנו לא מגיעים לכל ההצעות לסדר-היום שמופיעות על סדר יומה של הנשיאות.
מגלי והבה: אנחנו מוגבלים בזמן ולכן בוחרים ארבע-חמש.
דב חנין: כמה אישרתם השבוע?
מגלי והבה: השבוע אישרנו חמש הצעות לסדר-היום.
דוד רותם: אנחנו לא יכולים לעבוד אחרי 17:00?
מגלי והבה: יש הצעות חוק, יש עניינים לסדר-היום.
מגלי והבה: אנחנו בודקים את לוחות הזמנים.
מגלי והבה: דוד רותם חברי, לפעמים ביום שלישי אנחנו משוועים שיהיו חברי כנסת במליאה.
מגלי והבה: ניהלתי את הישיבה אתמול, היינו בודדים.
מגלי והבה: הבעיה שלנו היא סדר העדיפות מבחינת לוח הזמנים ביום רביעי, שהוא יום חקיקה.
מגלי והבה: בנוסף, יש לנו הצעות לסדר-היום שעונות על סדר-היום הממוצע בכנסת.
דוד רותם: זו הטענה שלי אליכם.
דוד רותם: אני חושב שביום שלישי אחר הצהריים צריך היה לקבוע את ההצעות לסדר-היום.
דוד רותם: אז חברי הכנסת שרוצים להעלות את ההצעה שלהם יהיו ויהיו גם דיונים.
רונית חייקין: הבעיה היא השרים.
שלמה מולה: השרים שלא יבואו?
מגלי והבה: תן לי לסיים.
שלמה מולה: אני מיניתי אותם להיות שרים?
שלמה מולה: ראש הממשלה מינה אותם.
שלמה מולה: יש לו 39, לקחו אותם להיות שרים וסגני שרים, שלא יבואו לענות?
שלמה מולה: אדוני היושב ראש, לך תפקיד משמעותי בניהול הבית הזה.
שלמה מולה: אתה יושב ראש ועדת הכנסת, לך החובה – גם בניגוד לעמדת נשיאות הכנסת - להגיד שהכנסת צריכה לעבוד.
שלמה מולה: אנחנו לא עובדים בממשלה, לא מעניין אותנו סדר העדיפות של השרים.
שלמה מולה: אם יש נושא כזה חשוב או נושאים אחרים שאתם פוסלים בנשיאות בגלל שאתם רוצים לתת חופשה ביום שלישי לחברי הכנסת ולשרים – בבקשה, תנו לנו לעבוד.
שלמה מולה: אני רוצה שתהיה לי הצעה לסדר ביום שלישי, אני רוצה לעבוד.
שלמה מולה: למה זה לא קורה?
דוד רותם: אני חושב שצריך לקבוע שהשכר לחברי הכנסת ישולם על פי נוכחותם במליאה.
יריב לוין: אני מציע, חבר הכנסת רתם, שהשכר לחברי הכנסת ישולם על פי השתתפותם בכנסים עם ציבור בוחריהם.
יריב לוין: נצטרך לראות מה יותר חשוב ונראה אז גם מה יהיו פערי השכר בינינו.
יריב לוין: שלמה, תבין אחד.
יריב לוין: ישבנו אתמול, ביום שני, במליאה.
יריב לוין: היה שר התחבורה והבטיחות בדרכים.
יריב לוין: הוא חיכה עד הלילה לתת תשובות לשאילתות.
יריב לוין: התשובות שהוא נותן הן לא תמיד מה שאתה רוצה לשמוע, אבל הן תמיד מעמיקות ותמיד ענייניות.
יריב לוין: הוא לא מהשרים שבאים לתת תשובה של שורה.
יריב לוין: 70% מהאנשים לא היו.
מגלי והבה: מזל שתיקנו את התקנון.
יריב לוין: יש כאן הסדר, שלא נעשה בפעם הראשונה בכנסת הזו, והוא נעשה על דעת כולם.
יריב לוין: אם מישהו חושב שצריך לתקן אותו הדרך היא ללכת ליושב ראש הכנסת ושהוא ינהל את ההתדיינות הזאת עם מזכירות הממשלה.
יריב לוין: בעצה אחת עם יושב ראש הכנסת, הייתה פנייה של מזכירת הכנסת למזכיר הממשלה על מנת לנסות להגיע לסידור שיעביר את התשובות לשאילתות ליום שלישי כדי שזה יהיה בשעות יותר מוקדמות, מתוך תקווה שאז חברי הכנסת יהיו וזה מטיל על השרים, יחסית, נטל קטן יותר כי להבדיל מההצעות לסדר-היום, כאן הוא יכול לדעת בהיערכות של חודש מראש שביום שלישי מסוים הוא צריך להיות.
יריב לוין: משחק השעות יותר מוגבל.
יריב לוין: אנחנו מקווים שיהיה לזה שיתוף פעולה.
יריב לוין: כלומר, אנחנו מנסים לעשות את זה.
יריב לוין: אני חושב שאנחנו צריכים לעשות שקילו בערעור, בלי קשר לנושא הספציפי הזה אלא ככלל.
יריב לוין: צריך לצאת מנקודת הנחה שהם עושים את השיקולים.
יריב לוין: יש לנשיאות עניין שהכנסת תעבוד לא פחות מאשר לנו, והיא בטח לא רוצה לחסום העלאה של נושאים שהם בעלי חשיבות.
דב חנין: אדוני, אתה שוגה בהצגת הסוגיה.
דב חנין: אני בטוח שהנשיאות עושה את עבודתה בצורה עניינית.
דב חנין: אני הרי לא טענתי שיש פה העדפה לא עניינית או משהו מהסוג הזה, אלא שאנחנו פה נמצאים באינסטנציה ערעורית, וערעור הוא לא חותמת גומי לנשיאות.
דב חנין: לכולנו יש כבוד לנשיאות.
דב חנין: יש לי כבוד לנשיאות, היא עושה את עבודה, ובכל זאת תקנון הכנסת קבע שיהיה ערעור על הצעות דחופות לסדר-היום בוועדת הכנסת.
דב חנין: כיוון שזו ההזדמנות שלי, כחבר כנסת, לשכנע אתכם שלמרות שהנשיאות עושה את עבודתה, היא לא שקלה, במקרה הזה, את השיקול הזה.
דב חנין: אי-אפשר לפני הדיון על התקציב לא לדון בשאלה שיש לה משמעות ציבורית כל כך גדולה.
דב חנין: אדוני אמר כנסים של בוחרים.
דב חנין: גם לי יש את הפורומים שלי ואעלה בהם את הסוגיה השערורייתית הזאת, אלא אני אומר שכמדיניות כללית של הכנסת, זה לא נכון שהכנסת יוצאת החוצה מהתמונה.
דב חנין: זה לא נכון שהכנסת יוצאת מהתמונה.
דב חנין: אז אני אופיע בשני כנסים ציבוריים על זה, זה יקרה, אבל זה לא נכון שהכנסת תצא מהתמונה.
יריב לוין: השאלה היא אם היא יוצאת מהתמונה.
דב חנין: היא יוצאת מהתמונה, ודאי.
דב חנין: בשבוע הבא זה תקציב, בוודאי זה לא יעלה בשבוע הבא.
דב חנין: כשנגיע לשאלה הזאת כל הסוגיה תהיה סוגיה ישנה, שעבר זמנה ובטל קורבנה.
מגלי והבה: אני רוצה להיות בעדך, למרות שלא אצביע נגד החלטת הנשיאות.
מגלי והבה: הנושא הזה עלה בוועדת הכספים ועוד יעלה.
דב חנין: בואו ניתן לשר האוצר להגיב.
יריב לוין: אם זה עלה בוועדת הכספים, מה יש לדון בזה פעמיים?
מגלי והבה: אני מבקש שתבוא לדיונים, כי היו אתמול נציגים של אותן חברות.
דב חנין: זה לא היה על סדר-היום של ועדת הכספים.
דב חנין: אולי מישהו העלה את זה בדרך אגב, כי זו שערורייה.
שלמה מולה: אם אתה מדבר על החוק שנדון בוועדת הכספים - זה עלה במסגרת חוק ההסדרים.
שלמה מולה: מה שעלה שם זה להחריג את "צים" מחברות ההובלה האחרות.
שלמה מולה: הבעיה היא לא הסוגיה המהותית הזו, גם פה אנחנו לא דנים עליה.
שלמה מולה: אנחנו דני כרגע בסוגיית הערעור.
שלמה מולה: אני חושב שמה שהתפרסם בכל העיתונים שווה דיון במליאת הכנסת.
שלמה מולה: אני אומר לך, לא כל הנושא נדון.
שלמה מולה: עולה שם רק הפסקה זאת, ואני יודע ששר התחבורה תומך בעמדת "צים".
שלמה מולה: אני מקווה שגם במסגרת חוק ההסדרים העניין הזה יפוצל.
שלמה מולה: אם זה יפוצל יכול להיות שיהיה דיון, אבל כרגע העמדה היא כזאת.
יריב לוין: מה היה השיקול בנשיאות?
מגלי והבה: אנחנו בוחרים מתוך 18-20 הצעות לסדר-היום ארבע או חמש.
מגלי והבה: יש בעיה עם הממשלה הזו, שחלק גדול מהשרים לא יכולים להופיע ביום שלישי.
שלמה מולה: אז ישונה התקנון, שיופיעו ביום שלישי.
שלמה מולה: יש הרבה שרים מובטלים.
שלמה מולה: אני מבטיח לך שאין להם מה לעשות.
מגלי והבה: אנחנו מדברים כרגע לגופו של עניין בנושא הזה.
מגלי והבה: כרגע בחרנו את הנושאים.
מגלי והבה: אדוני, לוועדה יש את הסמכות לקבל החלטה להוסיף, אז לא אוכל להצביע אתכם כי לא אוכל להצביע נגד עמדת הנשיאות.
יריב לוין: כנציג הנשיאות, מה אתה ממליץ לנו לעשות?
יריב לוין: לקבל את הערעור?
מגלי והבה: זה אומר שמה שהוחלט למעלה אני מפר.
דוד רותם: הקואליציה לא תיפול אם תקבל את זה.
דוד רותם: אתה יכול להצביע.
יריב לוין: מי בעד לקבל את הערעור?
יריב לוין: הצבעה     בעד הערעור – 2 נגד – 2 הערעור לא נתקבל.
יריב לוין: בעד – שניים, נגד – שניים.
יריב לוין: תיקו, ולכן הערעור לא נתקבל.
דב חנין: צר לי אדוני.
דב חנין: אני חושב שעשיתם שגיאה.
דב חנין: עמדתו של אדוני היא פורמליסטית לחלוטין.
מגלי והבה: אני מציע לך להגיש את זה בשבוע הבא לדיון מהיר באחת הוועדות, ועדת הכספים או ועדת הכלכלה.
מגלי והבה: זה יותר קל.
יריב לוין: אני לא יכול לבטל כל שבוע את החלטות הנשיאות.
דב חנין: אדוני אמר שזה לא קורה כל שבוע.
יריב לוין: זה קורה כל שבוע, אבל אתה בכל זאת ראשון.
מגלי והבה: נתתי לך פתח.
דב חנין: בסדר, אחשוב על הפתח.
דב חנין: האחים עופר יכולים לחזור ולהודות לכנסת.
דב חנין: הם יכולים.
דוד רותם: אני מבקש שיפסיקו להודות ויתחילו  - - -
יריב לוין: אם זו הייתה תקנה הייתי מצביע אתך.
יריב לוין: ברגע שמדובר שצריך לבוא להצבעה כהצעת חוק - - -
דב חנין: עורך דין פרטי מהמשרד שמייצג את החברה שלהם עוסק בניסוח הצעת החוק.
יריב לוין: אבל מה, זה חדש?
דב חנין: אם אדוני מסכים לכל שחיתות שתהיה במדינת ישראל - - -
יריב לוין: זה לא עניין של שחיתות.
יריב לוין: אפשר לחשוב שאנחנו לא יודעים שתמיד יש מעורבות של גורמים כאלה ואחרים – אגב, גם ארגונים חברתיים – בניסוח של הצעות חוק.
יריב לוין: זה לא העניין, העניין הוא אחר לגמרי.
יריב לוין: לו הייתה תקנה שזה משהו שלא עובר דרך הכנסת, אז אתה צודק לגמרי.
יריב לוין: אבל אם מדובר בהצעת חוק שממילא צריכה לבוא לכאן לדיון אני לא רוצה למה צריך לדון בה גם כהצעה לסדר-היום בנוסף ועוד בדרך הזו לבטל את החלטת הנשיאות.
דב חנין: אדוני אמר את דברו, אני אמרתי את דברי.
יריב לוין: אתה יודע שלא רק שיש לי סימפתיה אליך אלא גם יש לי הסכמה אתך בנקודות האלה לא פעם, אבל גם כאן אני חושב שיש מגבלות מסוימות, אחרת נהפוך את העסק למקום שבו הנשיאות מחליטה א' ואנחנו הפכנו לנשיאות ב' ומבטלים את החלטותיה.
דב חנין: זה לא קורה כל כך, אדוני.
יריב לוין: זה קורה הרבה.
יריב לוין: 2. תיקון תקנון הכנסת
יריב לוין: אנחנו עוברים לתקנון הכנסת.
יריב לוין: יש לנו היום לדון בנושא של הליכי בחירה של נציגים של הכנסת לוועדות החיצוניות השונות, וכשנסיים את זה יישארו לנו שני פרקים גדולים: החקיקה והוועדות, ועוד זנב קטן שנוגע לנושא של שעת שאלות, שנידרש לה בצורה יותר מעמיקה.
ארבל אסטרחן: בישיבה הקודמת סיימנו לדון בפרק שנקרא "כלים פרלמנטריים".
ארבל אסטרחן: אושר הפרק שעוסק בהצעות לסדר.
ארבל אסטרחן: עכשיו נעבור לפרק חדש שעניינו בחירת נציגי הכנסת בכל הקשור לסמכויות הכנסת בבחירת נושא משרה שיפוטית.
ארבל אסטרחן: כמו בעבר, ההוראות האלה מבוססות על מה שקיים היום בתקנון, תוך שינויים ותוספות מסוימים שאציין.
ארבל אסטרחן: נתחיל במה שכתוב כסעיף 62 – בחירת נציגים לוועדות מינויים.
ארבל אסטרחן: אסביר את המסגרת המשפטית שבתוכה אנחנו נמצאים.
ארבל אסטרחן: לכנסת יש נציגים בוועדות שבוחרות את כל נושאי המשרה השיפוטית לפי החוקים השונים.
ארבל אסטרחן: למשל, חוק יסוד: השפיטה, שאומר ששופט יתמנה על-ידי הנשיא לפי בחירה של ועדה לבחירת שופטים וקובע את ההרכב שלה, שיש בו שני חברי כנסת, ומשלים חוק בתי המשפט שהכנסת תבחר בבחירה חשאית את שני חברי הכנסת שיכהנו בוועדה.
ארבל אסטרחן: הם יכהנו כל עוד הם חברי כנסת ואם תמה כהונת הכנסת, עד שהכנסת החדשה תבחר חברים אחרים במקומם.
דוד רותם: משמעות הדבר, שאם אני היום מתפטר מהוועדה היא תישאר בהרכב של שמונה.
דוד רותם: אתם מבינים את המשמעות, כאשר - - -
יריב לוין: זה לא טוב.
ארבל אסטרחן: צריך לבחור חדש.
ארבל אסטרחן: תיכף נראה כמה זמן צריך - - -
דוד רותם: כתוב שם: תבחר הכנסת החדשה.
ארבל אסטרחן: לא. ברור שאם אתה מתפטר הכנסת צריכה לבחור מישהו אחר.
ארבל אסטרחן: לא כתוב.
ארבל אסטרחן: את זה נצטרך לבחון.
דוד רותם: זאת אומרת, זה יהיה בשיקול דעתו של היושב ראש.
דוד רותם: כשהוא ישמע שאני המועמד, אז יושב ראש ועדת הכנסת יגיד: תדחה את זה.
יריב לוין: לא, לא, אתה יודע שלא.
ארבל אסטרחן: תיכף נדבר על זה.
ארבל אסטרחן: כמו שאמרתי, החוק הוא זה שאומר לנו את הבחירה החשאית, הוא לא אומר שום דבר אחר לגבי דרך הבחירה.
ארבל אסטרחן: תיכף נראה שיש מקום להסדיר את זה בתקנון.
ארבל אסטרחן: הוא אומר: שני חברי כנסת שמכהנים, כל עוד הם חברי כנסת.
ארבל אסטרחן: זאת אומרת, הם מפסיקים להיות חברי כנסת אז הם מפסיקים לכהן, אבל אם מתחלפת הכנסת והם עדיין חברי כנסת – הם ממשיכים לכהן עד שבוחרים חברים חדשים.
ארבל אסטרחן: בכנסת הנוכחית, למשל, הבחירות נעשו ב-8 ביוני, הכנסת התחילה במרץ.
ארבל אסטרחן: זאת אומרת, זה היה פחות מארבעה חודשים מאז תחילתה.
ארבל אסטרחן: בדומה, יש לנו הוראה בשלושה חוקים נוספים.
ארבל אסטרחן: יש לנו את חוק בתי הדין הדתיים הדרוזיים, שמדבר על ועדת המינויים לקאדי-מד'הב.
ארבל אסטרחן: שם נקבע שיש ועדת מינויים של תשעה חברים, וגם בה יש נציגי כנסת.
ארבל אסטרחן: הייחוד הוא שהנציגים יכולים להיות רק דרוזים ולכן קובע החוק שיהיה חבר כנסת דרוזי אחד שבוחרת הכנסת בבחירה חשאית כל עוד הוא חבר כנסת – הוראות דומות.
ארבל אסטרחן: אם יש רק חבר כנסת דרוזי אחד הוא החבר.
ארבל אסטרחן: בנוסף לאותו חבר כנסת דרוזי, הנציג השני הוא דרוזי שיכול להיות או חבר כנסת או לא חבר כנסת.
דוד רותם: למה אין את אותה הוראה בבתי הדין הרבניים?
ארבל אסטרחן: שהוא חייב להיות - - -?
דוד רותם: יהודי.
ארבל אסטרחן: חוק דומה הוא חוק הדיינים, שמוזכר.
ארבל אסטרחן: יש שם ועדה של עשרה, שיש בה שני חברי כנסת, ייבחרו בבחירה חשאית.
אורית נוקד: באמת, בוודאות לא מוזכר שם שהוא צריך להיות יהודי?
ארבל אסטרחן: מה פתאום.
אורית נוקד: כי מה?
יריב לוין: כי אף אחד לא יודע מיהו יהודי.
ארבל אסטרחן: אחרון – חוק הקאדים, שגם הוא מדבר על ועדת מינויים של תשעה שבוחרת את הקאדים.
ארבל אסטרחן: שם יש שלושה חברי כנסת – בשונה מהוועדות האחרות שם יש שניים.
ארבל אסטרחן: כתוב: מהם לפחות שניים מוסלמים, שייבחרו על-ידי הכנסת וכו'.
ארבל אסטרחן: בנוסף להוראות האלה בחוקים השונים יש לנו הוראה בחוק הכנסת שמתייחסת לארבע הוועדות הללו ואומרת שהכנסת רשאית בתקנונה לקבוע סייגים לבחירת חבר מטעמה בוועדה, דרכי השעיה של חבר בוועדה שמתנהלים נגדו הליכים פליליים עד סיומם וכן דרכי העברה של חבר בוועדה, אם הוא הורשע בדין בעקבות הליכים פליליים.
ארבל אסטרחן: אם העבירה הכנסת חבר, תבחר אחר במקומו.
ארבל אסטרחן: אם היא השעתה, תבחר אחר במקומו למשך תקופת ההשעיה.
ארבל אסטרחן: זו המסגרת הנורמטיבית שיש לנו בחקיקה הראשית, שבמסגרתה אנחנו פועלים.
ארבל אסטרחן: עכשיו נדבר על ההשלמה שאני רוצה לעשות בתקנון.
ארבל אסטרחן: נסתכל על מה שמופיע אצלכם בעמוד 1 – סעיף 62.
ארבל אסטרחן: "בתוך ארבעה חודשים מתחילת כהונתה של כנסת" – כאשר היום ההוראה מדברת על שישה חודשים.
ארבל אסטרחן: ראינו שבפועל בכנסת האחרונה זה היה פחות מארבעה.
ארבל אסטרחן: "תבחר הכנסת את נציגיה לכל ועדה מכל ועדות המינויים והבחירה המנויות להלן" – אלה ארבע הוועדות שהתייחסתי אליהן לפי חוק הדיינים, הקאדים, בתי הדין הדתיים הדרוזיים וחוק בתי המשפט.
ארבל אסטרחן: הסדר הוא אותו סדר שמופיע בחוק הכנסת.
תמי כנפו: אם חבר הכנסת לא נכנס והוא היה חבר ועדה אז הוועדה נשארת חסרה ארבעה חודשים.
ארבל אסטרחן: זה בתוך ארבעה חודשים.
תמי כנפו: זה נראה הרבה זמן.
רונית חייקין: למה ארבעה חודשים?
יריב לוין: קודם כול, עד היום זה היה שישה.
יריב לוין: דבר שני, קשה קצת לעשות את זה קודם כי, בין היתר, זו פונקציה של קואליציה ואופוזיציה ולא כל כך ברור מה יהיו הקואליציה והאופוזיציה.
יריב לוין: זה לוקח זמן.
יריב לוין: הפעם, כשיחסית הרכבת הממשלה הסתיימה מהר, גם זה לקח חודש וחצי.
יריב לוין: בהחלט יכול להיות שהרכבת ממשלה תיקח חודשיים וחצי או שלושה חודשים.
רונית חייקין: יש להם לימיט, יש 42 יום - - -
יריב לוין: יש יותר כי יש הארכה.
רונית חייקין: אין כל כך הרבה.
רונית חייקין: לדעתי יש מכסימום חודשיים, לא יותר.
יריב לוין: יש יותר.
יריב לוין: שלושה חודשים, למיטב זכרוני.
ארבל אסטרחן: יש 28 ימים והנשיא יכול להאריך בעוד 14.
יריב לוין: ואז הוא יכול להטיל על מישהו אחר.
תמי כנפו: יכול להיות גם מצב ששני חברי הכנסת לא יהיו.
ארבל אסטרחן: יש את פרסום תוצאות הבחירות, שזה שמונה ימים מהבחירות.
אברהם מיכאלי: בואו נסביר שוב מה הלחץ.
אברהם מיכאלי: הלחץ הוא שהקודמים, שהיו בוועדה הקודמת, לא נבחרו והם לא יכולים כרגע לשמש.
אברהם מיכאלי: דודו, מהניסיון שלך בניהול משא ומתן קואליציוני, אפשר שם כבר לבחור את הנציגים האלה?
רונית חייקין: לפעמים זה חלק מההסכם הקואליציוני.
דוד רותם: בהסכם הקואליציוני של יהדות התורה כתוב  - - -
אברהם מיכאלי: זה היה שמי או כללי?
דוד רותם: שנציג הסיעה יכהן.
רונית חייקין: לדעתי אפשר שלושה חודשים.
אברהם מיכאלי: השאלה היא אם שלושה חודשים יספיקו.
יריב לוין: לדעתי יהיה קצת קשה.
דוד רותם: תוך כמה זמן צריך להציג ממשלה?
ארבל אסטרחן: זה מה שהתחלנו לספור.
ארבל אסטרחן: הנשיא מטיל תוך שבעה ימים - - -
יריב לוין: לא יודעים, כי הוא יכול להטיל אחר כך על מישהו אחר.
רונית חייקין: ואז מתחילים את כל ה-28 יום מחדש?
דוד רותם: רבותיי, לא קורה מצב שבשלושה החודשים הראשונים אין ממשלה, וגם לא קורה מצב שאז צריך בדיוק למנות שלושה שופטים לבית המשפט העליון.
דוד רותם: תאמינו לי, אני יושב בוועדה, אני יודע איך זה קורה.
דוד רותם: יודעים לתכנן את הדברים שזה לא יגיע.
רונית חייקין: אז ארבעה זה בסדר, לא צריך שלושה.
דוד רותם: אבל יש לי בעיה אחת - חסר לי סעיף מיום שהתפנה מקום.
ארבל אסטרחן: כמה זמן.
ארבל אסטרחן: אפשר להגיד את זה עכשיו.
דוד רותם: לא יכול להיות מצב שזה יהיה תלוי.
דוד רותם: אם מחר היה מתפטר מישהו הייתי מגיש את המועמדות שלי, ובהיותי אויב שלטון החוק וגזען וכו', יושב ראש הכנסת היה מקבל פניות מכל רחבי העולם שאני לא ראוי, אז הוא לא היה מביא את זה להצבעה.
ארבל אסטרחן: אז בואו נגיד תוך כמה זמן.
ארבל אסטרחן: מתחילת כנסת זה תוך ארבעה חודשים, ותוך כמה זמן מיום שהתפנה מקום?
דוד רותם: לדעתי 60 יום.
רונית חייקין: המון.
אברהם מיכאלי: לא מתכנסים שם כל יום.
דוד רותם: זו לא ועדה שמתכנסת כל יום.
ארבל אסטרחן: תוך 60 יום?
ארבל אסטרחן: אז יהיה תוך ארבעה חודשים מתחילת כנסת ו-60 יום מיום שהתפנה מקום של חבר תבחר הכנסת את הנציגים.
ארבל אסטרחן: זה היה סעיף 62(א).
ארבל אסטרחן: נלך עכשיו ל-(ב).
ארבל אסטרחן: "מזכיר הכנסת יודיע לכל חברי הכנסת על מועד הבחירה לוועדת המינויים".
ארבל אסטרחן: אולי צריך להגיד: "על מועד הבחירה שיקבע יושב ראש הכנסת".
אברהם מיכאלי: מזכיר הכנסת אף פעם לא פועל בלי יושב ראש הכנסת.
אברהם מיכאלי: אגב, איפה כתובה המגבלה של הזמן?
ארבל אסטרחן: "הצעת מועמדות תוגש ליושב ראש הכנסת בכתב עד לנעילת ישיבת הכנסת ביום האחרון בשבוע שלפני יום הבחירה".
רונית חייקין: זאת אומרת, אם הבחירה ביום רביעי, אז עד יום רביעי שלפני כן.
אברהם מיכאלי: אבל אם מודיעים לך מעכשיו לעוד שבוע ולא מספיקים?
אברהם מיכאלי: \
רונית חייקין: בדרך כלל מודיעים את זה שבועיים מראש לפחות.
אברהם מיכאלי: זהו, צריך להגדיר זמן.
ארבל אסטרחן: אפשר גם להגיד תוך כמה זמן המזכיר צריך להודיע.
רונית חייקין: שיהיו לפחות שבועיים להגשת מועמדות.
אברהם מיכאלי: יש סיעות שבטח עושות בחירה פנימית.
דן מרזוק: בבחירות האחרונות ניתנה הודעה ב-1 ביוני והבחירות היו ב-8 ביוני - שבוע מראש.
ארבל אסטרחן: זה כלום.
ארבל אסטרחן: אז אפשר להגיד אולי שהוא יודיע עד נעילת הישיבה ביום האחרון בשבועיים לפני.
רונית חייקין: שיודיע שבועיים לפני מועד יום הבחירה, שיהיו 14 יום.
ארבל אסטרחן: ואז, עד יום רביעי האחרון שלפני צריך להגיש את המועמדות.
ארבל אסטרחן: "כל אחד מחברי הכנסת, שאינו שר או סגן שר, רשאי להציע את מועמדותו לוועדת המינויים" – למעט ועדת המינויים לקאדי-מד'הב, ששם זה רק דרוזים.
ארבל אסטרחן: המילים "שאינו שר או סגן שר" מודגשות.
ארבל אסטרחן: נכון להיום נציגי הכנסת אינם יכולים להיות שרים או סגני שרים, לממשלה יש נציגים משלה שהם שרים.
ארבל אסטרחן: במקרים מסוימים, לאור תיקונים שנעשו ממש לאחרונה לחוק, יכול להיות גם סגן שר כנציג הממשלה אם זה דרוזי או מוסלמי ואין שר רלוונטי.
ארבל אסטרחן: בעבר ניתנו חוות דעת ששר או סגן שר לא יכול להיות מועמד מטעם הכנסת ולא יכול לכהן.
ארבל אסטרחן: הנושא הזה הגיע פעם אחת לבית המשפט העליון, במקרה של וירשובסקי.
ארבל אסטרחן: שם היה מקרה שנבחר חבר כנסת מכהן והתמנה לסגן שר.
ארבל אסטרחן: היה ברור שצריך לבחור חבר אחר במקומו ונשאלה השאלה האם הוא יכול להמשיך.
ארבל אסטרחן: בית המשפט אמר שלאור התקופה הקצרה ואין ניגוד עניינים וכו' הוא יכול.
ארבל אסטרחן: אבל מוצע להדגיש גם כאן גם בהמשך שלא יכול להיות מועמד שר או סגן שר, ומי שמתמנה לסגן שר או שר חדל לכהן.
דוד רותם: השאלה היא פשוטה - האם בזה את לא בקלות פותרת את השאלה מה זה מעמדו של סגן שר: האם סגן שר הוא חלק מהרשות המבצעת או חלק מהרשות המחוקקת?
ארבל אסטרחן: זה רץ לנו בתקנון על מי יכול להגיש הצעת חוק - - -
דוד רותם: זה אחד הדברים.
דוד רותם: אם חבר כנסת לא יכול להיות נציג הכנסת, פירושו של דבר שהוא איננו חבר ברשות המחוקקת.
דוד רותם: האם הוא יכול להצביע בוועדות?
ארבל אסטרחן: לא, הוא לא חבר הוועדות.
ארבל אסטרחן: הוא יציר כלאיים.
דוד רותם: יציר כלאיים, שצריך פעם אחת להגדיר.
דוד רותם: על פי כל מיני תיקונים שעשינו בתקנון יש ממלא מקום.
דוד רותם: אם חבר מהסיעה שלי לא מגיע אז כל חבר אחר בסיעה יכול להחליף אותו.
ארבל אסטרחן: שאינו שר או סגן שר.
ארבל אסטרחן: כתוב שסגן שר או שר לא יכול להיות חבר ועדה.
דוד רותם: הוא לא חבר ועדה, הוא רק בא להצביע.
רונית חייקין: מי בא להצביע?
רונית חייקין: חבר ועדה צריך לבוא להצביע.
ארבל אסטרחן: מי שיכול להיות ממלא מקום הוא רק מי שיכול להיות חבר ועדה.
דוד רותם: - - - ?
ארבל אסטרחן: לא, זה חד-משמעי.
יריב לוין: זה בסדר, זה שומר על הנורמה, וזו הנורמה הנכונה.
יריב לוין: הרי סגן שר הוא בסופו של דבר חלק מהממשלה.
אברהם מיכאלי: השאלה אם יכול להיות מצב אבסורדי, שסגן שר אחד יהיה מהכנסת וסגן שר אחר מהממשלה.
יריב לוין: ברור שזה לא יכול להיות.
ארבל אסטרחן: אגב, ניתנו בעבר חוות דעת בעניין.
ארבל אסטרחן: זה לא שינוי של המצב.
ארבל אסטרחן: פשוט זה לא כתוב היום.
אורית נוקד: לאור מה שאמרנו לפני כן, למרות שזה לא בחקיקה הראשית, אני רוצה להציע שכמו שהחריגו את המינויים לקאדים שיחריגו גם את המינויים לדיינים, ויהיה סעיף מיוחד שמציין שזה צריך להיות חבר כנסת יהודי.
ארבל אסטרחן: זה צריך להיות בחוק.
ארבל אסטרחן: כי גם זה שזה רק דרוזים זה בחוק.
אורית נוקד: תקנון הכנסת יכול לקבוע כללים לגבי - - -
דוד רותם: מה אכפת לך שיהיו בוועדה למינוי דיינים חברי כנסת שהם לא יהודים?
דוד רותם: תאמין לי, ייבחרו הרבה יותר מהר דיינים.
אורית נוקד: אכפת לי פרצות, שתמיד מנצלים אותן בסוף.
ארבל אסטרחן: אמרנו שלגבי שלוש ועדות כל חבר כנסת, שאינו שר או סגן שר, יכול להציע את עצמו.
ארבל אסטרחן: (4) אומר" "כל חבר כנסת דרוזי, שאינו שר או סגן שר, רשאי להציע את מועמדותו לוועדת המינויים לקאדים-מד'הב, וכן רשאים כל עשרה חברי כנסת להציע את מועמדותו של דרוזי שאינו חבר הכנסת" – כי אמרנו שהנציג השני יכול להיות חבר כנסת או שאינו חבר כנסת.
ארבל אסטרחן: לדעתי צריך לתת עדיפות לחברי כנסת.
ארבל אסטרחן: יש חברי כנסת דרוזים,  מה פתאום לבחור מישהו חיצוני?
ארבל אסטרחן: אבל זה מחייב תיקון חקיקה.
יריב לוין: אמרתי מראש שלא אעשה מהלך כזה ללא הסכמה של חברי הכנסת חמד ושל איובי.
אברהם מיכאלי: אגיד לך מה קרה.
אברהם מיכאלי: בקדנציה הזאת, ברוך השם, יש להם כמה נציגים.
אברהם מיכאלי: היו קדנציות שהיה פה רק נציג אחד.
ארבל אסטרחן: אגב, הפעם התמודד דרוזי שאינו חבר כנסת ונבחר.
ארבל אסטרחן: אני כשלעצמי חושבת שאם יש חברי כנסת  דרוזים, צריכה להיות להם עדיפות כנציגי הכנסת.
אברהם מיכאלי: אז צריך לסייג את זה – אם יש חברי כנסת - - -
ארבל אסטרחן: זה תיקון חוק.
יריב לוין: אני אומר בצורה ברורה - לא אלך למהלך כזה בלי הסכמה של איוב קרא ושל חמד עמאר.
דוד רותם: ושל יושב ראש והנהלת הקואליציה.
ארבל אסטרחן: "לא ישתף עצמו חבר הכנסת ביותר מהצעת מועמד אחד; להצעה תצורף הסכמתו של המועמד והצהרתו בדבר עמידתו בתנאים לבחירה לפי פרק זה".
ארבל אסטרחן: קודם כול, יש כמובן את התנאי שהוא דרוזי אבל תיכף נראה שיש פה כל מיני סייגים.
ארבל אסטרחן: "(ג) מזכיר הכנסת יודיע לכל חברי הכנסת על שמות המועמדים לפחות 48 שעות לפני שעת פתיחת ישיבת הכנסת שבה יתקיימו הבחירות לוועדת המינויים".
ארבל אסטרחן: זאת אומרת, עד יום רביעי הוא מודיע על המועד, 48 שעות מראש לפחות הוא מודיע על שמות המועמדים.
ארבל אסטרחן: עד כאן זה דברים שהיו מוסדרים בתקנון בנוסח זה או אחר.
ארבל אסטרחן: מה שלא היה מוסדר היום בתקנון זה איך עושים את הבחירה.
ארבל אסטרחן: כתוב בחוק שההצבעה תהיה חשאית וזהו.
ארבל אסטרחן: פה ניסינו להכין סעיף שמתבסס על מה שנעשה בפועל בכנסת.
ארבל אסטרחן: "(ד) בחירת נציגי הכנסת לוועדת מינויים תהיה בהצבעה חשאית כמפורט להלן: (1) לפני תחילת ההצבעה, יודיע יושב ראש הכנסת לכנסת על הרכב ועדת קלפי שמינה לשם כך, ובה ארבעה חברי כנסת שאינם מועמדים באותן בחירות, שניים מסיעות הקואליציה ושניים מסיעות האופוזיציה;" אגב, זה יהיה נכון גם אם בוחרים רק לוועדה אחת או רק מועמד אחד או כמו שעשו בפעם האחרונה, לכל הוועדות.
ארבל אסטרחן: הפרוצדורה תהיה זהה.
ארבל אסטרחן: "(2) מזכיר הכנסת יקרא בשמות חברי הכנסת לפי סדר שמות משפחתם וכל אחד מחברי הכנסת, בזה אחר זה, ייגש להצביע במקום שיועד לכך באולם המליאה ומוסתר מעיני הזולת;"     ההמשך אומר ש"הוראות סעיף 36(ב) יחולו" – זה הסעיף האחרון שתיקנו על הצבעה שמית, שקוראים פעם אחת ואז פעם שניה למי שלא נמצא ועוד כל מיני פעולות.
ארבל אסטרחן: "(3) סמוך למקום המיועד להצבעה יקבל חבר הכנסת לידיו טופס ובו שמות המועמדים".
ארבל אסטרחן: זאת אומרת, זה לא משהו שמסתובב.
ארבל אסטרחן: הוא יקבל את זה ביד ליד המקום של ההצבעה.
ארבל אסטרחן: "בציון מספר נציגי הכנסת בוועדת המינויים שיש לבחרם".
ארבל אסטרחן: אם זה נציג אחד כי התפנה מקום או אם זו בתחילת כנסת אז יגידו שזה שניים לשופטים, שלושה לקאדים וכו'.
ארבל אסטרחן: "היה מספר המועמדים כמספר נציגי הכנסת שיש לבחרם, יתאפשר גם סימון של התנגדות לבחירת מי מהם.
ארבל אסטרחן: "     	"(4) הבחירה תיעשה בסימון שמות המועמדים על גבי הטופס, עד למספר נציגי הכנסת בוועדת המינויים שיש לבחרם או בסימון התנגדות לבחירתם, כאמור בפסקה (3);"     נגיד שצריך לבחור אחד ויש רק מועמד אחד, אפשר לסמן אותו או נגדו.
ארבל אסטרחן: אם יש כמה מועמדים, יותר ממה שצריך לבחור, אז צריך לסמן מביניהם עד למספר נציגים.
דוד רותם: אז אין נגד.
ארבל אסטרחן: ראיתי שכך עשו.