GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יריב לוין: נושא הצעת החוק הוא מתחום עניינה של ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
יריב לוין: ההצעה מתייחסת לעובדים, מעמדם ותנאיהם, וכן לאכיפת חוקי העבודה בחברות המבקשות סיוע מהמדינה לפי חוקי המו"פ ועידוד השקעות הון, וזאת בכל הקשור ליישום חוקי העבודה בישראל.
יריב לוין: התקנות שיותקנו על ידי שר התמ"ת, על פי הצעת החוק, צריכות להיות גם הן מאושרות בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות, ולכן זה המקום המתאים לדון בעניין.
יריב לוין: כאמור, יושב ראש ועדת הכלכלה מסכים לבקשה, ומשכך אני מציע שאנחנו נאשר אותה.
יריב לוין: הצבעה     בעד – כולם נגד – אין נמנעים – אין בקשת יושב ראש ועדת העבודה, הרווחה והבריאות להעברת הצעת חוק התניית תמיכות במחקר ופיתוח ובהשקעות הון בעמידה בחוקי העבודה (תיקוני חקיקה), התש"ע-2010, מוועדת הכלכלה לדיון בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות נתקבלה.
יריב לוין: בוקר טוב אני פותח את הישיבה, אני מודה גם ליושב ראש הכנסת וגם לסגן שר החוץ שמכבדים אותנו בנוכחותם ואני בטוח שיתרמו תרומה משמעותית לתוכן הישיבה.
יריב לוין: מטרת הישיבה לא באה ממקום של ביקורת, לא לבדוק למה דברים לא נעשו או כן נעשו, אלא לנסות לייצר מנגנון מכאן ולהבא שיאפשר ניצול טוב יותר של כל אותן משלחות שחברי כנסת משתתפים בהם ומשלחות שמגיעות לכאן וחברי כנסת מארחים אותן.
יריב לוין: ככל שמדובר במשלחות שאינן משלחות של הכנסת אלא דווקא משלחות שחברי כנסת נוסעים במסגרת מימון של גורם חיצוני, בין אם זו מדינה זרה או ארגון כלשהו, נושא שלמיטב הבנתי וידיעתי וגם עד כמה שהבנתי מאנשים אחרים בעלי ניסיון רב יותר, לא כל כך מטופל עד עכשיו.
יריב לוין: הנושא הזה מקיף כמה נקודות ואני מציע שכדי שלא נתפזר נלך צעד צעד.
יריב לוין: הנקודה הראשונה שאני מבקש לדון בה היא כל סוגיית היידוע והקשר בין הכנסת לחברי הכנסת שנוסעים לבין השגרירות באותה מדינה אליה הם מגיעים.
יריב לוין: כפי שכולם יודעים אנחנו נדרשים לדווח לוועדת האתיקה ולקבל את אישורה לכל נסיעה שאיננה נסיעה רשמית במסגרת משלחת של הכנסת והיא לא נסיעה פרטית, שעליהן אני לא מדבר, כשאדם נוסע נסיעה פרטית לחופשה זה לא רלוונטי.
יריב לוין: מיקוד הדיון הוא באותן נסיעות שהן לא נסיעות משלחת רשמית של הכנסת מצד אחד אבל הן גם לא נסיעות פרטיות אלא נעשות מתוקף התפקיד ובמימון של גורם חיצוני.
יריב לוין: באותן נסיעות אנחנו נדרשים לדווח לוועדת האתיקה, אנחנו מדווחים לוועדת האתיקה, אנחנו נדרשים לקבל אישור של ועדת האתיקה טרם הנסיעה, לכן הדיווח אינו רק דיווח של אני מתכוון לנסוע אלא בדרך כלל הוא דיווח שכולל תאריכים, כולל את הגורם המזמין, לעיתים הוא גם כולל תכנית בסיסית של הביקור.
יריב לוין: למיטב ידיעתי והבנתי, בין אם זה כך צריך להיות ובין אם זה לא אמור להיות כך אבל קרוה כך בפועל, מעבר לדיווח הזה לא קורה שום דבר.
יריב לוין: הדבר הזה לא מובא לידיעת, לא השגרירות, לא הגורמים המתאימים במשרד החוץ.
יריב לוין: אנחנו כאן בכנסת לא מקבלים מידע באשר למדינה, לא מידע לגבי איש קשר עם השגרירות, לא מקבלים גם כמובן בקשות שיכולות להיות, אם אדם ממילא הגיע לאותה מדינה, יכול להיות שהשגרירות מעוניינת שהוא ייפגש עם מישהו, מעוניינת שיגיע לאירוע מסוים.
יריב לוין: שמעתי לפחות בשני מקומות מהשגרירים שאמרו לי שמגיעים חברי כנסת מבלי שהם בכלל יודעים שזה קורה.
יריב לוין: הרבה פעמים הם מגלים את זה כתוצאה משיחות שלהם עם חברי פרלמנט שאותם חברי כנסת נפגשו אתם, דבר שהוא כמובן לא נראה טוב.
יריב לוין: אני אאפשר ליו"ר הכנסת לדבר ואחר כך לסגן שר החוץ ואז אבקש לקבל את המידע הטכני, קודם כל מה נהוג ביחס למשלחות של הכנסת, מה נעשה ביחס למשלחות האלה שיוצאות שלא במימון הכנסת ואיך אנחנו מנסים לחבר את המנגנונים כך שזה יעבוד במתואם.
ראובן ריבלין: בוקר אוב אדוני היושב ראש, כבוד סגן השר, חבריי חברי הכנסת, אנשי משרד החוץ והשגריר שלנו בכנסת דן אשבל, מירה רצאבי הממונה על קשרי החוץ בכל המערכות שהכנסת מטפלת בהם.
ראובן ריבלין: לכנסת יש יחסי חוץ ההולכים ומתפתחים ואנחנו יכולים לפקח, לשלוט לכוון וגם במידה רבה להיות אחראים, גם כלפי הגופים שאנחנו נפגשים אתם, אם אלו גופים מולטי-ליטראליים, שהכנסת נפגשת עם ארגונים בין לאומיים שונים או בי-ליטראליים, מול פרלמנטים ואפילו מול חברי פרלמנט.
ראובן ריבלין: בכל פעם שהכנסת היא זו שמארגנת את העניין הדברים הם תחת פיקוח ותחת בדיקה ומעקב, שאני יכול לומר שאף פעם לא סגור הרמטית, אבל יש לנו ידיעה וכמובן אחריות על כל חבר כנסת שנוסע מטעם הכנסת, אם מטעם ועדות או מטעם אגודות ידידות או מטעם מוסדות בין לאומיים נאטו, MPU כל אותם ארגונים בין לאומיים שהם חלק מאותה משפחה פרלמנטארית שנפגשים ואנחנו מעודדים זאת והכנסת משקיעה רבות בכך.
ראובן ריבלין: יש מערכת של 120 חברי הכנסת, שלכל אחד יש חופש פעולה משלו, דבר שאנחנו לא יכולים, אפילו אם אנחנו רוצים, לשלול ממנו.
ראובן ריבלין: כל חבר כנסת יכול לעשות במסגרת תפקידו שליחותו, חסינותו, כל דבר שיעלה על דעתו.
ראובן ריבלין: יש דבר אחד שמחייב אותו, כאשר הוא מוזמן, הוא צריך לקבל אישור מוועדת האתיקה שבודקת דבר אחד, בודקת האם הוא הצהיר שאין כל קשר בינו לבין אותה מערכת שמזמינה אותו, שיכולה להשפיע על שיקוליו כחבר כנסת ושיכולה להוות לפחות למראית עין ניגוד אינטרסים.
ראובן ריבלין: אלה הדברים היחידים שוועדת האתיקה נותנת את דעתה, היא לא נותנת את דעתה לתוכן המסע אליו נוסעים, אם זו אגודת ידיות של מפלגה זזו או אחרת, אם זו הקהילה היהודית ואם זה חבר פרלמנט ממקום בעולם שמבקש להזמין את חבר הפרלמנט האחר.
ראובן ריבלין: לא פעם, מבלי לתת ציונים ולהזכיר מקרים, לא פעם יצא שחבר פרלמנט מוזמן על ידי קבוצה, הם מכניסים אותו למלון, נותנים לא את הסוויטה הכי טובה ואחר כך משאירים אותו לשלם והוא בא לכנסת ומבקש שהכנסת תשלם את זה.
ראובן ריבלין: הכנסת בנויה בתקציבה במערכת שקשה לה מאד בסופו של דבר להתמודד עם דברים כאלה.
ראובן ריבלין: אם הם חד פעמיים, אז מנסים, אבל אם הדבר הזה קונה לו שליטה בתוך המערכת, אני מודיע לך שכהרף עין, כולם יעשו את הדבר המקובל, לא ידעו שהכניסו אותם למקום כזה שצריך לשלם, יבואו ויגישו את החשבון למנכ"ל הכנסת.
ראובן ריבלין: לכן כבר בכנסת ה- 16 הודענו בצורה חד משמעית שכל נסיעה של חבר כנסת על פי הזמנת גוף כלשהו שהקשר הממסדי היחידי בינו לבין הכנסת הוא הצורך שלו לדווח לוועדת האתיקה ולקבל ממנה אישור, מעבר לזה אין לנו שום אחריות.
דוד רותם: אולי אדוני מבין רק בקבוצות ייעודיות.
ראובן ריבלין: זה נכון מה שאתה אומר, משום שחברי הכנסת הערביים מעולם לא ביקשו.
דוד רותם: כי אני נוסע רק מטעם הנוצרים וזה אף פעם לא קורה לי.
ראובן ריבלין: כל הנושא של הקשר היום עם הידידים הטובים שיש לעם היהודי בכלל ולמדינת ישראל בפרט, יש מקרים רבים בכל העולם שנוסעים והעניינים הולכים כרגיל שלהערכתי יש במשך השנה קרוב לאלף בקשות לוועדת האתיקה, מאות רבות של בקשות.
ראובן ריבלין: בכהונת הכנסת ה- 16 ובכהונת הכנסת ה- 18, הפך גורם שאנחנו יצרנו כממסד והוא מערכת המושאלת על ידי משרד החוץ לכנסת, השאלת שגריר שהוא יועץ מדיני לכנסת.
ראובן ריבלין: בכנסת ה- 17 משום מה הפך להיות יועץ מדיני ליושב ראש הכנסת, יושב ראש הכנסת טוב יעשה אם ייעזר כל פעם ביועץ המדיני אבל היועץ המדיני הוא יועץ מדיני של הכנסת.
ראובן ריבלין: לאמור, כל אחד מחברי הכנסת יכול לשאול אותו בכל נושא ובכל עניין ובכל התכתבות דברים והוא יענה לו דברים.
ראובן ריבלין: יחד עם זה, אנחנו נוגעים במערכת שלימה שבה חברי כנסת אומרים, כאשר אנחנו נוסעים לחו"ל כחברי כנסת, לא קיבלו אותנו במערכת הדיפלומטית, לא קבלו אותנו בשגרירות, אלה דברים שאנחנו לא מארגנים, לא את הלוגיסטיקה ולא את מערכת היחסים הקיימת בין האנשים.
ראובן ריבלין: פעמים רבות נוצר מצב שבו מוזמנים חברי כנסת מבלי ידיעתם על ידי פרלמנטים אחרים, מבלי שהדבר עובר דרך הכנסת ואנחנו אחר כך נמצאים במצב שחברי הכנסת מביאים את אלה שהזמינו אותם על מנת  שנארח אותם.
ראובן ריבלין: ביקשנו ויידענו גם את חברי הכנסת שכל מי שנוסע בשליחות שלכאורה היא של הכנסת צריך להתייעץ עם השגריר אשבל והוא שואל את משרד  החוץ האם האדם שהזמין, מה מעמדו בתוך הפרלמנט שלו, כי בהחלט יכול להיות מצב בו מתפתחים יחסים נפלאים, ידידויות נפלאות בין חברי כנסת לחברי פרלמנטים שלא מועילים לא לפרלמנט שהם ויכולים גם לא להועיל לפרלמנט שלנו.
ראובן ריבלין: כל הדברים האלה לא יכולים להישאר במסגרת שהכנסת היא זו שנותנת שירותים מבלי שהיא יודעת על מה ולמה.
ראובן ריבלין: כאשר אנחנו נותנים גושפנקא אנחנו מבקשים לדעת במה מדובר.
ראובן ריבלין: משרד החוץ עורך בדיקה מעמיקה ונותן עצות בהתאם לעניין זה.
ראובן ריבלין: יש שתי מערכות, המערכת הרשמית של הכנסת, שהיא מערכת המופעלת על ידינו ובדרך כלל היחסים שלנו חובקים עולם, יוצאות משלחות רבות למערכות הבי-ליטראליות - - -
דן אשבל: פחות מידי.
ראובן ריבלין: פחות מידי מבחינת הצורך שלנו להסביר את בעיותינו ואת צדקתנו.
ראובן ריבלין: סגן שר החוץ בא אלי, למרות שאני לא מרבה בנסיעות וביקש ממני להגיע למקום מסוים לכנס חשוב ביותר למדינת ישראל.
ראובן ריבלין: אנחנו עושים כל מה שביכולתנו כדי לאפשר את המגעים כשזה אינטרס של המדינה וגם אינטרס של הפרלמנט.
ראובן ריבלין: פעמים רבות קשרים אישיים בין חברי פרלמנט יוצרים השפעה מכרעת על התנהלותה והתייחסותה לבעיות של מדינה, כאשר היא באה גם במוסדות בין לאומיים, לקבוע אם היא תומכת בדוח כזה או מתנגדת לדוח כזה.
ראובן ריבלין: פעמים רבות היחסים האישיים בין חברי כנסת יוצרים את האפשרות להשפיע השפעה מכרעת על נושאים הקשורים בהחלטות בין לאומיות.
ראובן ריבלין: לא אומר בגורלה של מדינת ישראל נקבע על ידי מדינת ישראל.
ראובן ריבלין: אנחנו לא עם בדד ישכון, אנחנו שוכנים בתוך מערכת שבה יש יחסים, פעמים היחסים טובים יותר, פחות טובים, אבל ביחסים שבהם אנחנו בין ידידים, מסכימים שלא להסכים, ובלבד שאנחנו מסבירים את עצמנו.
ראובן ריבלין: חברי כנסת הנוסעים לחוץ לארץ פתוחים לפנות בכל פעם שהם מרגישים צורך למערכת קשרי החוץ ולקבל עצה.
ראובן ריבלין: קשרי חוץ מתקשה להבין מה פשר המגעים שבין חבר הכנסת לגורמי חוץ שמזמינים אותו, הוא מבקש מיד את הדסק הזה והזה, משרד החוץ מלא דסקים והוא ידע לתת את התשובות.
ראובן ריבלין: לוקח זמן מסוים כדי להבין את משמעות הנסיעה וחשיבותה.
ראובן ריבלין: פעמים יש מצב שבו כאשר אני שומע בקשה של חברי כנסת, אני אומר יותר טוב שאני אשלח אתכם מאשר הוא יקבל אתכם.
ראובן ריבלין: מטעמים כאלה ואחרים.
ראובן ריבלין: בדרך כלל יחסי גומלין יוצרים כל מיני התחייבויות ומחויבויות שטוב שייעשו על פי פרוטוקול,  לא פרוטוקול  דיפלומטי אבל פרוטוקול שלא יצור עיוותים כאלה ואחרים.
ראובן ריבלין: אני אומר בצורה מפורשת, בכל הקשור ליחסים הפורמאליים של הכנסת, שהם מהותיים ביותר, אנחנו נושאים בהוצאות ונותנים את כל העצות, ההדרכות, והניירות שאותם צריך שחבר כנסת ידע לאן הוא נוסע, בפני מה הוא אמור לעמוד ומהם הדברים שהמדינה מבקשת שידגיש אותם באופן כללי, ידגיש אותם באופן ספציפי למפגש הבי-ליטראלי, או המולטי-ליטראלי שאנחנו נמצאים בו.
ראובן ריבלין: חברי כנסת מוזמנים לקבל כל עצה, אם חברי הכנסת מבקשים באמצעות ישיבה זו לדאוג לכך שכאשר הם מחליטים לנסוע, אנחנו לא יודעים למה, האם זו חופשה האם לנסות לגלות דבר שלא ידוע להם אבל הם מאד מתעניינים בו כי הם יודעים שבאותה נקודה יש דברים מעניינים שהם עדיין לא גילו אבל בודאי יגלו, אלה דברים שאנחנו לא יכולים לקבל אותם, ובשום אופן לא להסכים להם.
ראובן ריבלין: אני בטוח שיושב ראש ועדת הכנסת היה אומר לי, ככה מנהלים מערכת ראויה?
ראובן ריבלין: שאתה לא יודע למה אתה שולח ועל מה אתה שולח?
ראובן ריבלין: גם מצב בו כל חבר כנסת כאשר הוא נוסע בשליחות שהיא לא שליחות של הכנסת יבוא לאחר מכן, יבקש או ידרוש דברים שהם לא בכוחה או ביכולתה של הכנסת.
ראובן ריבלין: חבר כנסת שנוסע לשליחות המוזמנת על ידי גורם חיצוני לכנסת אבל היא חשובה מאד למדינת ישראל, יבוא בפני המערכת המסייעת של משרד החוץ, יבוא בפני המערכת המנהלית של הכנסת, באמצעות המנכ"ל ואני נצא פה בכל עת, כל אחד יכול לבוא ולשאול אותי.
ראובן ריבלין: אם הדברים נשאלים כדי ליצור מערכת שמחייבת את הכנסת בכל נסיעה של חבר כנסת, אלה דברים שהכנסת לא יכולה לעמוד בהם, זה בלתי אפשרי וזה גם בבחינת יכולת של הכנסת להיות האח הגדול ולשאול חבר כנסת לאן הוא נוסע בכל פעם.
ראובן ריבלין: אנחנו יודעים שחבר כנסת הרוצה לנסוע על חשבון גורם מממן, כל מה שהוא צריך לומר, שאין ניגוד אינטרסים בין ההזמנה לבין תפקידו כחבר כנסת.
ראובן ריבלין: אנחנו לא שואלים אותו למה, למה אתה מבקר את ידידי הליכוד בחו"ל?
ראובן ריבלין: למה אני אסע לראות את ידידי הליכוד ואיש ליכוד אחר לא ייסע, יש כל מיני שאלות שאפשר לשאול.
ראובן ריבלין: אלה דברים שאנחנו לא נכנסים אליהם, גם מבחינה זו שאסור להתערב בחייו של חבר כנסת.
ראובן ריבלין: דרך אגב, ישראל ביתנו היא אחת הקבוצות היותר פעילות במערכתה יחסים של הכנסת עם כורמים של פרלמנטים אחרים וארגונים בין לאומיים ותבוא הברכה עליהם, הם מייצגים את הדברים האחרים.
ראובן ריבלין: בעבר היינו שולחים באופן קשה את החברים במחלקת עסקים כי חשבתי שטוב שיגיעו צלולים ורעננים למפגשים חשובים ושאולי יוכלו לחזור באותו יום.
ראובן ריבלין: הבנתי מחברי כנסת שעשיתי מעשה נורא והפסקנו עם זה.
ראובן ריבלין: רבים מחברי הכנסת לא רוצים לנסוע יותר.
יריב לוין: בצדק.
ראובן ריבלין: אני הולך ברגל לניו יורק ולא נוסע במחלקת תיירים כי אני לא יכול לשבת במקום הזה, אחרי שעה וחצי רגלי נשברות מפאת גילי.
יריב לוין: זו לא הסיבה היחידה שלא רוצים לנסוע.
ראובן ריבלין: מכל האמור, אנחנו נמשיך להבחין הבחנה יתרה, אלא אם כן ועדת הכנסת תנחה אותנו אחרת, אנחנו נמשיך להבחין הבחנה יתרה בין שליחות רשמית לבין שליחות שאיש לא יודע מה פשרה, מה מטרתה, למרות שאני בטוח שהכוונות של כולם טובות ומעולות.
ראובן ריבלין: היה לנו עניין עם הנושא האתיופי למשל, אמרתי שאני שולח אותם, אני חושב שזו תפקידה של הכנסת, לא טוב שנגיע למקום שבו מישהו אחר יבקש מאתנו, בגלל שמימנו, שנאמר דברים כאלה ואחרים.
ראובן ריבלין: פעמים רבות כאשר באים אלי, אני אומר, אל תיסע בהזמנה אני אתן, אל תיקחו את זה כהזמנה.
ראובן ריבלין: אבל כשאומר לי משרד החוץ דבר חשוב, ויותר טוב שנהיה נטולי צורך להודות למישהו, אני מיד עושה ויש כאן אנשים שיודעים שכך עשיתי.
ראובן ריבלין: לא ביקשתי שיזמינו אותנו אלא אמרתי שאנחנו מבקשים להיות מוזמנים ואנחנו מממנים את הנסיעה.
שלמה מולה: בגלל הפעילות של אותם חברי כנסת שנסעו לאתיופיה, הממשלה תביא הצעת מחליטים ביום ראשון בעניין הזה כדי להגיע לסוף הסיפור.
ראובן ריבלין: אם הם היו נוסעים במחלקת תיירים הם יכולים להשיג את הדברים האלה...
יריב לוין: נדמה לי שאף אחד לא חושב להשוות את מעמד הנסיעות האלה לנסיעות שנעשות באופן רשמי, מצד שני, נדמה לי שאלו גם לא נסיעות פרטיות לחלוטין.
יריב לוין: הסיטואציה בה חברי כנסת למשל מגיעים ואיש בשגרירות בכלל לא יודע שהם מגיעים לאותו מקום, בעיני היא סיטואציה לא תקינה משום כיוון.
יריב לוין: היא הייתה מאד מביכה לחברי כנסת כאשר חברת הכנסת זוארץ ואני היינו בוושינגטון בהזמנת משרד החוץ האמריקאי, זה היה מאד מביך.
יריב לוין: מאד מביך כלפיהם, מאד מביך כלפי השגרירות, מאד מביך כלפי האנשים שנפגשנו אתם וגם די חבל כי כבר היינו שם וזה אפילו אל עלה למדינת ישראל אגורה, יכולנו להביא הרבה יותר תועלת לו הדברים היו מתואמים.
יריב לוין: אני מוכרח לומר לך שלא נולדתי דיפלומט - - -
ראובן ריבלין: מישהו מלבד ועדת האתיקה ידע שאתם נוסעים?
יריב לוין: לכן אנחנו מקיימים את הישיבה הזו, כדי שידעו שנוסעים, זו בדיוק המטרה, אנחנו כאן לייצר את המנגנון שידעו.
ראובן ריבלין: אדם שרוצה להרוויח בפיס קודם כל צריך לקנות כרטיס פיס.
אורית זוארץ: אני אדבר על הנסיעה הקונקרטית הזו וזה מקרין גם על נסיעות אחרות בהם אנחנו מוזמנים פורמאלית על ידי משרד החוץ או על ידי גורם פורמאלי אחר.
אורית זוארץ: אנחנו יכולים לבקש פגישות עם גורמים פורמאליים גם  בסנאט וגם בקונגרס.
אורית זוארץ: ביקשנו מהאמריקאים, כל אחד על פי עולם התוכן שלו וכשהגענו לשם אמרו בשגרירות חבל שלא ידענו, אילו ידענו יכולנו להמליץ לכם להיפגש עם גורם כזה או אחר שצריך לחזק.
אורית זוארץ: מזל שלא נפגשתם עם גורם כזה שתמך מאד בישראל ואם לא הייתם מודים לו או אומרים מילה זה היה יוצר סיטואציה מאד בעייתית.
אורית זוארץ: אנחנו הרגשנו מאד לא בנוח.
ראובן ריבלין: זו ישיבה חשובה ולכן אני רוצה לתת דוגמה, היה חבר כנסת שהיה בן הארץ ומעולם לא יצא לקהילות יהודיות, הוא היה הולך לבתי כנסת בארץ ולא ידע שיש בתי כנסת אחרים בחו"ל, הוא למד שיש בית כנסת אחד.
ראובן ריבלין: הוא הוזמן לחו"ל על ידי קהילות בארצות הברית, כשהוא נפגש עם החוויה היהודית פקו ברכיו כי הוא לא היה רגיל.
ראובן ריבלין: אם הנכד שלי רואה פיל בפעם הראשונה הוא מתפעל.
ראובן ריבלין: הוא בא ואמר לאנשים שהוא לא רגיל לזה, אצלנו יש כאלה אבל כולם או שהולכים או שלא אבל לא יוצרים דבר שאנחנו לא רגילים לו.
ראובן ריבלין: יש בני אדם שלא נכנסו אף פעם, אלא לבית כנסת אורתודוכסי.
ראובן ריבלין: אז אמרו לו המזמינים, אם היינו יודעים, לא היינו מזמינים אותך.
ראובן ריבלין: הוא הגיע לכנסת כאשר כבר עשה לביתו אבל בהחלט הנסיעה לארצות הברית לא הייתה בעניו דבר שהוא למעלה מכוחותיו הכלכליים ושהוא יוצר מצב שבו ילדיו ונכדיו לא יקבלו ירושה, הוא הוציא שיק, אמר, הזמנתם אותי כדי שאומר מה שאתם רוצים, קחו את הכסף בחזרה ואל תבלבלו במוח.
ראובן ריבלין: פעמים, כשאתם מוזמנים לפרלמנט או מערכת דמוקראטית שמקבילה לכנסת, ואולי רוצים שתחשבו נגד המדיניות של הממשלה ואז יאמרו לך, אחרי שהזמינו אותך, אם היינו יודעים לא היינו מזמינים אותך.
ראובן ריבלין: לכן אני אומר, כאשר חברי כנסת מוזמנים על ידי מיש לא יהיה באופן ]רטי, והם רוצים להיות בקשר עם השגרירות, כל דבר כזה אפשרי ובלבד שהם יודיעו.
יריב לוין: המטרה היא לייצר מנגנון כזה.
ראובן ריבלין: אני מודיע לך חד משמעית שהמנגנון קודם כל יבדוק את העניין, יתאם עם משרד החוץ, כי בכל זאת אני יוכל לתת הנחיה או בקשה ליושב ראש ועדת הכנסת, אני לא יוכל לומר לשגריר בארצות הכנסת מה לעשות.
ראובן ריבלין: הוא יכול לומר לי לפנות למנכ"ל משרד החוץ ושלא אבלבל לו במוח.
ראובן ריבלין: אם הייתם פונים אלי ואומרים שאתם נוסעים לסנאט או לקונגרס, לא היה מצב שהשגרירות לא הייתה מקבלת אתכם.
ראובן ריבלין: הייתי שוקל להעמיד לרשותכם רכב מטעם הכנסת.
יריב לוין: השגרירות קיבלה אותנו בצורה מצוינת ולא היינו זקוקים לשום רכב, היה לנו ליווי צמוד לאן שלא רצינו.
יריב לוין: אדוני היושב ראש, הסוגיה כאן אינה סוגיה של כסף, הסוגיה באה ממקום אחר לגמרי, של אנשים שממילא נוסעים וממילא נמצאים ורוצים שהמערכות יעבדו בצורה מסונכרנת לא כדי שנהיה מחויבים לעשות משהו ולא כדי שהשגרירות תהיה חייבת להיעזר בנו, אבל כדי שהשגרירות ואנחנו נדע, ואפשר יהיה להרים טלפון לשגריר ולשאול אם הוא רוצה משהו והשגריר יוכל להרים טלפון ויוכל לבקש מאתנו, או ההפך.
יריב לוין: זה אלמנטארי, בפרט כשאתה נוסע וזה לא עולה שום דבר, אתה ממילא שם.
יריב לוין: הרבה פעמים זה גם בהזמנת גורמים שמוכנים לסייע לך ולארגן לך פגישות עם מי שלא יהיה.
יריב לוין: אני יוכל לומר שהייתי במקום אחר ונוצר מצב שבדיוק משרד החוץ ביקש מהשגריר להיפגש עם אישיות לצורך עניין מסוים ויצא שלגמרי במקרה ארגנו לי פגישה עם אותה אישיות לא כי ביקשתי אלא כי המארחים  ארגנו אותה.
יריב לוין: אז בא אתי כבר השגריר ולפחות נחסך לו המהלך של לבקש את הפגישה אבל איך זה יקרה אם הוא לא יודע שאני שם?
יריב לוין: ואיך זה יקרה אם הוא ידוע שהוא צריך להיפגש, למה שלא יגיד לי אולי אתה יכול לדאוג שתהיה פגישה עם אדם כזה או אחר.
ראובן ריבלין: כבוד יושב ראש הוועדה בוא נסכם שאם אתה תיידע אותנו שאתה נפגש, אנחנו כבר ניידע את הגורמים שצריך.
יריב לוין: תכף ניגע בצד הטכני, לשיטתי, המערכת צריכה לעבוד בצורה שבה חבר כנסת יוכל לבקש, אני לא רוצה שידעו ואני לא רוצה שום דבר – זו זכותו.
יריב לוין: בהנחה שאין לו התנגדות, המערכת צריכה לטעמי, אם יודעים שהוא נוסע למדינה איקס, מיד יקבל סקירה שנוגעת לאותה מדינה, יקבל את הדברים שממילא קיימים ולא יצטרך לרוץ בין הגורמים וללקט את האינפורמציה.
ראובן ריבלין: אם יש לי חבר בבוכרה, הוא מזמין אותי כל פעם והוא חבר פרלמנט, כל פעם אני אצטרך להזעיק את כולם בכל פעם שהוא מזמין אותי?
אורית זוארץ: אם יש לך עניין.
ראובן ריבלין: לא כל אחד יבוא ויגיד שהזמינו אותו ועכשיו תתחילו לעמוד על הרגלים.
יריב לוין: אף אחד לא מבקש שיעמדו על הרגלים.
יריב לוין: אני רוצה לאפשר למירה רצאבי לדבר ואז אבקש את סגן שר החוץ ונפתח את הדיון.
מירה רצאבי: בוקר טוב לכולם, הנסיעה עליה אתם מדברים, חזרתם עם רשמים כאלה ואחרים,  זו נסיעה שמשרד החוץ האמריקאי הזמין חברי כנסת באופן אישי.
מירה רצאבי: בכנסת קיים נוהל שעובד בשני מישורים, חבר כנסת שנוסע לחו"ל שלא במסגרת שליחות הכנסת מדווח לקצין הכנסת ולאגף קשרי חוץ.
מירה רצאבי: גם על ההיבט הביטחוני שקצין הכנסת מנחה או מביא לתשומת ליבו של חבר כנסת לנהוג כך או אחרת וגם לקשרי חוץ על ידיעה שהוא נוסע למדינה כזו או אחרת.
מירה רצאבי: אם לצד הידיעה הזו ישנה בקשה, חברי כנסת ותיקים נוהגים כך, לבקש דברים שמעבר, הם מבקשים ואנחנו כמובן משיבים מה בגדר היכולות שלנו.
מירה רצאבי: מבחינת העברת אינפורמציה למשרד החוץ, בצנרת המובנית של הכנסת, שזו המברקיה של משרד החוץ או היועץ המדיני, מעביר והוא התייחס לנושא, מבריק מיידית לבירות.
מירה רצאבי: ברגע שחבר הכנסת רוצה.
מירה רצאבי: אני לא יכולה לשאוב אינפורמציה מתוך ועדת האתיקה.
מירה רצאבי: יש פרטים שהם לא מדויקים.
יריב לוין: לכן צריך שהמידע יגיע אליך ישירות.
מירה רצאבי: הפרטים בוועדת האתיקה זה אישור שנוגע לנושא האתי, אין שם דיוק בתאריכים, במועדי הטיסות, בשהות ועוד.
מירה רצאבי: צריך לעשות הפרדה, אם חבר הכנסת רוצה ומעוניין הוא צריך לעשות את האישורים בנפרד ואת הפניה אלינו בנפרד.
מירה רצאבי: אפ אתה נוסע כקבוצה לארצות הברית ויש חברי כנסת שכן רוצים או לא רוצים, אתה צריך פרטני, יש לך לוח זמנים שלם ועמוס שהאמריקאים עושים, להיכנס לתוך זה - -
יריב לוין: סליחה שאני קוטע אותך, אתם נכנסים לרמה של ציפייה לעשות איזו פעילות, אני מדבר ברמה הבסיסית.
יריב לוין: כפי שאני מדווח לוועדת האתיקה לצורך העניין, נניח שקובעים ששיטת הדיווח היא שיש טופס כזה שבו יש סעיף שכתוב: מבקש ליידע את השגרירות ומבקש לקבל מידע, ואני יכול לסמן איקס.
יריב לוין: אני מגיש את המסמך, לצורך העניין יקבע היושב ראש  שהמסמך יוגש למזכירות הכנסת, לא אכפת לי למי, צריך לקבוע את הטכניקה אבל קודם נגיע להבנה על המהות.
יריב לוין: יקבלו שם את הנייר ויפיצו אותו לוועדת האתיקה  כדי לקבל אישור, אלייך  כדי לדעת - - -
ראובן ריבלין: אני אסביר לך מה הבעיה, לוועדת האתיקה יש לה תפקיד אחד והחובה של חבר הכנסת לדווח לוועדת האתיקה נובע מנושאים אתיים.
ראובן ריבלין: יש חברי כנסת שאם לא היה צריך לדווח לוועדת האתיקה לא היו מיידעים אף אחד, הם מחויבים לדווח לוועדת האתיקה.
ראובן ריבלין: כאשר מוזמנים לחו"ל, אם הם מעוניינים ליידע וגם לקבל הנחיות, אפילו הנחיות שהם לא מבקשים אבל המערכת יכולה לתת להם אותם, יגישו בקשה נפרדת.
ראובן ריבלין: כמו שהוא אומר, אני מגיש בקשה לוועדת האתיקה, זה עניינו, יכול להיות שהוא רוצה ליידע את המערכת ויכול להיות שלא.
ראובן ריבלין: יוציא גם מכתב למערכת של קשרי חוץ, מערכת קשרי חוץ מיד מגיעה אלי, מגיעה אל המנכ"ל, משרד החוץ נותן את דעתו.
יריב לוין: אנחנו יורדים לצד הטכני, יש טופס אתו אנחנו פונים לוועדת האתיקה, אני לא מחייב אף אחד.
יריב לוין: אתם להבין שאתם יוצאים מנקודת הנחה שכולנו נולדנו עם היכרות של כל מערכת קשרי החוץ, אני למשל פוגש עכשיו את השגריר אשבל בפעם הראשונה.
יריב לוין: אני מודה שכשנבחרתי לכנסת הנסיעות לחו"ל לא היו הנושא הראשון שהטריד אותי, היו לי כמה נושאים ללמוד קודם לפני שהגעתי לעניין הזה.
יריב לוין: היינו משלחת של ארבעה אנשים, איש מאתנו לא ידע, לא חשב, ואני לוקח את כל האשמה עלי, אני לא מחפש אשמים, בסוף זה לא עובד וזה כל כך פשוט.
יריב לוין: בואו נייצר מסלול טכני שבו יהיה טופס, כמו שאתה נדרש למלא טופס לוועדת האתיקה, יהיה באותו מסמך טופס נוסף, לא תרצה לא תמלא, אבל אם תרצה תשלח אותו ותוכל לקבל את המידע.
מירה רצאבי: אני מבקשת לא לערב את שני התחומים.
מירה רצאבי: לא באותו טופס.
מירה רצאבי: תעבירו לי מייל.
ראובן ריבלין: שיכינו טופס כזה.
מירה רצאבי: אני מציעה לא לערבב בין ועדת האתיקה לקשרי חוץ.
יריב לוין: אני יוצא מנקודת הנחה שאפשר לקבל פה את כל העזרה וכל השירות בצורה הטובה ביותר, אין לי ספק בזה.
יריב לוין: דווקא על הרקע הזה אני אומר לכם.
יריב לוין: בסוף התוצאה היא שאנשים נוסעים וזה לא קורה.
יריב לוין: האנשים אשמים, לא המערכת, זה לא חשוב מי אשם, השאלה איך אנחנו מייצרים הנגשה יותר טובה של העניין הזה כדי שזה יעבוד.
ראובן ריבלין: אין שום בעיה שכל חבר כנסת שנוסע ידווח לנו ולבקש מאתנו בקשות, הן אולי תתקיימנה ואולי לא, הכול לפי העניין.
ראובן ריבלין: חובת ההסבר וההנמקה חלה עלינו.
ראובן ריבלין: רק שלא יהפכו כתוצאה מכך את מערכת קשרי החוץ למשרד נסיעות.
יריב לוין: על זה אף אחד לא מדבר, מי שרוצה להפוך למשרד נסיעות מוצא את הדרך בקלות.
יריב לוין: סגן שר החוץ בבקשה.
דניאל אילון: בוקר טוב, אני מאד מברך על הדיון הזה, אני רוצה להודות קודם כל ליושב ראש הוועדה יריב לוין ותודה רבה ליושב ראש הכנסת שנוכחותו כאן מביאה גם תוקף מקצועי ומוסרי לעניין הזה.
דניאל אילון: אני חייב להגיד שיושב ראש הכנסת קרא לי כבר בימים הראשונים של הכנסת הזו גם כדי לתאם את היחסים עם משרד החוץ, גם כדי לעבות את האגף המדיני וכך גם הגיע השגריר אשבל לכאן, אנחנו מאד מתברכים בכנסת.
דניאל אילון: מבחינת משרד החוץ, הפרה רוצה להיניק יותר מאשר העגל רוצה לינוק, מכיוון שאנחנו כמדינה, כמשרד החוץ רואים בכנסת את גדול הנכסים שיש לנו מבחינה הסברתית וגם מבחינה מדינית.
דניאל אילון: הכנסת, שהיא גם הריבון, שמייצגת את המרקם החברתי הפלורליסטי במדינת ישראל, ואנחנו גאים מאד גם על האופוזיציה וגם על הקואליציה ועל כל אחד שמגיע.
שלמה מולה: האופוזיציה מאד ממלכתית בחו"ל.
דניאל אילון: אני לא בטוח שכל האופוזיציה מאד ממלכתית אבל אני לא רוצה להיכנס לנושאים כואבים.
אורית זוארץ: נסעתי עם שלושה חברים מהקואליציה וזה לא היה פשוט...
דניאל אילון: אני לא מדבר על האופוזיציה הציונית ואני לא רוצה להרחיב על הדברים, המבין יבין.
דניאל אילון: בכל אופן אני רוצה להגיד שמבחינת משרד החוץ, וחלילה לי מלהתערב בעבודה הפנימית של הכנסת, אני רוצה להגיד שאנחנו נכונים וערוכים.
דניאל אילון: הבאתי אתי לכאן את אלון אושפיז, אחד מבכירי הדיפלומטים, ראש חטיבת תיאום במשרד החוץ שבמקרה או שלא במקרה היה הדיפלומט האחראי על הקשרים בשגרירות בארצות הברית עם הקונגרס האמריקאי.
דניאל אילון: הוא מכיר את הפרלמנט מלפני ולפנים, הוא דאג להמון משלחות, גם של חברי קונגרסים אמריקאים כאן, גם של פרלמנטרים ישראלים שם, הוא גם אחראי לזה שאנחנו מקבלים שלושה מיליארד דולר בשנה מארצות הברית.
דניאל אילון: מבחינתכם, אצלנו יש כתובת אחת שזה ראש חטיבת תיאום.
דניאל אילון: ברגע שהוא מקבל, והוא ישמח לקבל, גם נסיעות רשמיות , גם נסיעות לא רשמיות ואני רוצה להגדיל ולהוסיף, אפילו חברי כנסת בנסיעה פרטית לחלוטין, שרוצים מטעמי ביטחון להודיע שהקב"ט בשגרירות ידע שנמצא אצלו באזור חבר כנסת, אפשר לתת לאותו חבר כנסת מספרי חירום 24 שעות עם חס וחלילה הוא צריך איזשהו סיוע.
דניאל אילון: גם בה אנחנו שמחים לעזור.
דניאל אילון: מבחינתנו התיאום הוא, יועץ מדיני של הכנסת, בטלפון אחד או במייל אחד לראש חטיבת התיאום ואז הוא מפעיל את כל המערכת, גם את המערכת בחו"ל וגם את הדסקאים כאן בארץ כדי לתת לכם את כל המידע שיש, כדי לתאם ולהכין אתכם בצורה הכי טובה.
דניאל אילון: אם אני יוכל לבקש בהזדמנות זו, אני יודע שיש חובת דיווח של חברי הכנסת כשהם יוצאים מטעם הכנסת, לדווח על נסיעתם, פגישותיהם, תובנות ודברים כאלה, כדי שיהיה גם לזה המשך.
דניאל אילון: אם הייתי יכול לבקש מחברי הכנסת, גם כשהם לא מחויבים, בנסיעות על ידי גורמים פרטיים כאלה ואחרים, אם גם הם יואילו, אנחנו מאד נשמח לקבל דיווח שיתקבל גם במשרד החוץ, זה פשוט יעזור לנו מאד לבנות נדבך על נדבך.
דניאל אילון: הדלת פתוחה לרווחה, ברגע שתסכמו כאן את הנוהל הפנימי, מבחינתנו זה טלפון אחד או מייל אחד וכל היתר זה נגזר מתוך זה.