GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יריב לוין: למיטב זיכרוני, זאת הצעת חוק גם של חבר הכנסת אילטוב וגם שלך.
יריב לוין: אני אקריא את זה לפרוטוקול בצורה מסודרת: הצעה פ/2405/18 שנקראת: "חוק זכויות למשרתים בשירות צבאי או לאומי, התש"ע-2010.
יריב לוין: הצעת החוק הזאת פוצלה אתמול במליאה, על-פי בקשתנו, על-פי החלטה קודמת של ועדת הכנסת.
יריב לוין: אני מציע כרגע לקבוע שביחס לסעיף 3 של ההצעה, שעניינו החינוך יחד עם הצעת החוק הממשלתית שהקראתי את פרטיה קודם – יש בקשה שלכם שהיא על דעת הקואליציה כולה, להעביר את ההצעות האלה לדיון בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
יריב לוין: אני, כמובן, יידעתי גם את יושב ראש ועדת החינוך שכך אני אעשה נוכח ההחלטה של הנהלת הקואליציה בנושא הזה.
יריב לוין: אתה מבקש גם להעביר את אותו חלק מפוצל לשם?
יריב לוין: אינני רואה שום בעיה עם זה.
יריב לוין: אני מציע, אם כך, להעביר את שתי הצעות החוק- -
דוד רותם: הבנתי שאתה לא רוצה לדון בזה.
יריב לוין: אני רוצה, אני לא כל כך בטוח שזה המגרש הנכון לדון.
יריב לוין: אני מוכן לבדוק את האפשרות לדון בזה.
דוד רותם: אתמול אמר לי יושב ראש הנהלת הקואליציה שאתה לא מוכן לדון בזה.
דוד רותם: אני אמרתי לו שלדעתי אתה תהיה מאוד מוכן.
יריב לוין: אני הרבה פחות אסרטיבי כשמדובר בעניינים שלך, אתה יודע את זה.
יריב לוין: אם אתה רוצה להשאיר את זה בינתיים פה ולראות מה עושים את זה, אני מוכן.
יריב לוין: לדעתי, זה יותר מתאים לשם מאשר לכאן.
דוד רותם: יותר מתאים לשם, נעביר את זה לשם.
יריב לוין: אבל אם תהיה הסכמה לדון בזה כאן- -
דוד רותם: אז בוא נעביר את זה לשם.
אתי בן יוסף: מה זה "לשם"?
אתי בן יוסף: לא שמעתי.
יריב לוין: אם יושב ראש ועדת חוקה שאחראי על חוקי היסוד מסמיך אותי, אז מי אני שאני אגיד, לא?
דוד רותם: אני חושב שזה שייך לוועדת חוקה, אבל אני מוותר על זה.
יריב לוין: אז אנחנו נעביר גם את ההצעה המפוצלת על שני חלקיה וגם את הצעת החוק הממשלתית – כולן יחד לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
דוד רותם: במפוצל, שניים.
יריב לוין: הפיצול עודנו קיים.
יריב לוין: הצבעה בעד להעביר את הצעת החוק לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות – רוב נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות, נתקבלה.
יריב לוין: סיימנו את מה שקשור לתוספת לסדר היום.
יריב לוין: אנחנו עוברים לסדר היום הרגיל: קביעת ועדות לדיון בהצעות לסדר היום הבאות- -
דוד רותם: אפשר להתחיל ב-ג'?
דוד רותם: כי ביקשו ממני להעביר את זה לוועדת החוקה מכיוון שמדובר בנושא של בית המשפט העליון.
יריב לוין: נתחיל, ברשותך, לפי הסדר, כי הנושא הראשון הוא קצר ופשוט.
יריב לוין: הצעה לסדר היום בנושא: "המשט לעזה והתגובה הישראלית", הצעות חברי הכנסת רגב, נחמן שי, משה (מוץ) מטלון, נסים זאב, מנחם אליעזר מוזס, זבולון אורלב, חיים אורון, גאלב מג'אדלה ומיכאל בן-ארי.
יריב לוין: הצעה לסדר היום בנושא: "הקמת ועדת חקירה בינלאומית לבדיקת פעולת ישראל בעצירת המשט לעזה", של חברי הכנסת: מגלי והבה, עפו אגבאריה, ג'מאל זחאלקה, זבולון אורלב, אורי אריאל ומסעוד גנאים.
יריב לוין: לגבי שתי ההצעות האלה נשמעו הצעות להעביר לוועדת הכנסת או לוועדת חוץ וביטחון, הוועדה לביקורת המדינה.
יריב לוין: יושב ראש הוועדה לביקורת המדינה אומר שאצלו נקבעה כבר ועדה בנושא הזה; מנגד נדמה לי שההצעות האלה במהותן הן במגרש של ועדת החוץ וביטחון, וכך צריך להיות, וכך אני מבין שהמציעים רוצים, לפחות אלה שדיברו איתי.
יריב לוין: לפיכך אני מציע להעביר את זה לוועדת החוץ והביטחון – מי בעד?
יריב לוין: הצבעה בעד ההצעה להעביר את ההצעות לסדר-היום לוועדת החוץ והביטחון – רוב נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את ההצעות לסדר-היום לוועדת החוץ והביטחון, נתקבלה.
יריב לוין: ההצעה השלישית היא "המשבר בעמנואל – התקפות חברי הכנסת על בית המשפט העליון", הצעות חברי הכנסת דניאל בן-סימון, שלמה מולה, ניצן הורוביץ, מנחם אליעזר מוזס.
יריב לוין: נשמעו הצעות להעביר או לוועדת החוקה או לוועדת חוץ וביטחון.
יריב לוין: בוועדת החוץ והביטחון כמובן אמרו שהעניין, כמובן, אינו שוכח אליהן- -
מנחם אליעזר מוזס: מה הקשר?
דוד רותם: עמנואל זה חוץ וביטחון, הם צודקים.
יריב לוין: יושב ראש ועדת חוקה מבקש להעביר לוועדת חוץ וביטחון, אבל בעניין זה אי אפשר לקבל את הבקשה שלו.
יריב לוין: לפיכך אני מציע שנעביר את זה- -
מנחם אליעזר מוזס: רק לא לפרוטוקול.
יריב לוין: תירשם הערה למוזס, שזה היה לא "כלשונו".
יריב לוין: לפיכך אני מציע להעביר את זה לוועדת החוקה, חוק ומשפט.
יריב לוין: הצבעה בעד להעביר את ההצעה לסדר-היום לוועדת החוקה, חוק ומשפט – אושר נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את ההצעה לסדר היום לוועדת החוקה, חוק ומשפט, נתקבלה.
יריב לוין: גם זה אושר.
יריב לוין: בקשת חה"כ אלכס מילר להעברת הצעת חוק החשמל (תיקון מס' 4) (רישיונות לעבודות חשמל), התשס"ח-2008 (פ/334/17) – לאחר החלת דין רציפות מוועדת הכלכלה לדיון בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות
יריב לוין: אני אעבור לסעיף 3 משום שחבר הכנסת שאמה ביקש שנמתין לו עם סעיף 2.
דוד רותם: מה עם סעיף 2?
יריב לוין: לפי דעתי, אין הרבה ברירה, זה צריך לעבור למקום שאליו עברה ההצעה.
יריב לוין: הרי יש שתי הצעות.
דוד רותם: אבל זה חוק יסוד.
דוד רותם: ממתי חוק יסוד לא הולך לוועדת חוקה?
דוד רותם: לכן אני לא ידעתי מה היו ההצעות שנשמעו.
יריב לוין: כאשר הוא עוסק בעניינים של בחירות לכנסת.
דוד רותם: גם הוא היה צריך ללכת, ואתה יודע - -
יריב לוין: אבל אתה נדיב.
דוד רותם: לא, לא, הייתה שם בעיה אחרת לגמרי: הייתה המלצה של הייעוץ המשפטי שזה הולך לוועדת חוקה, ומישהו צעק שם "ועדת הכנסת".
דוד רותם: אז קם יושב ראש הקואליציה ואמר, שלא נשמעה בקשה אחרת אז זה הולך לוועדת הכנסת- -
דוד רותם: זה לא נכון, כי - - - חוקי בחירות, והייתה גם קביעה של הייעוץ המשפטי שזה צריך ללכת לוועדת חוקה.
דוד רותם: אבל מכיוון שאמרתי שאצלי זה לא היה עובר- -
יריב לוין: שיעבור פה, אתה אומר.
יריב לוין: אנחנו עוברים לסעיף 3: בקשת חה"כ אלכס מילר להעברת הצעת חוק החשמל (תיקון מס' 4) (רישיונות לעבודות חשמל), התשס"ח-2008 (פ/334/17) – לאחר החלת דין רציפות מוועדת הכלכלה לדיון בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
יריב לוין: במכתבו אומר חבר הכנסת מילר כי הצעת חוק זו עברה קריאה ראשונה בכנסת ה-17, וב-23 ביוני 2010 אושרה החלת דין רציפות.
יריב לוין: הוא מבקש להעביר את הצעת החוק הזאת מוועדת הכלכלה לוועדת העבודה והרווחה מאחר שמדובר בהצעת חוק הנוגעת לעניינים שנמצאים בטיפולה של ועדת העבודה והרווחה.
יריב לוין: קיבלנו את הסכמתם, גם של חבר הכנסת חיים כץ שמוכן לקבל את העניין לדיון אצלו ושל חבר הכנסת אקוניס שמסכים שזה יעבור לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
יריב לוין: משום כך אני מציע לאשר את בקשתו של חבר הכנסת מילר.
יריב לוין: הצבעה בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לדיון בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות – רוב נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת החוק לדיון בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות, נתקבלה.
יריב לוין: בעד – 3, אין מתנגדים, אין נמנעים.
יריב לוין: נעבור לתיקוני התקנון.
דוד רותם: מה עושים עם סעיף 2?
יריב לוין: אני אחכה לו.
יריב לוין: הוא ביקש שנחכה לו עוד רגע.
דוד רותם: מה הוא רוצה, כרמל, לא הבנתי.
קריאה: להעביר לוועדת כלכלה.
יריב לוין: אבל אי אפשר לפצל את זה.
דוד רותם: הוא נפל על השכל?
ארבל אסטרחן: חוק יסוד בוועדת הכלכלה?
קריאה: ככה הוא רוצה.
קריאה: הצעת תיקון לתקנון הכנסת
יריב לוין: אנחנו נמשיך בינתיים להצעה לתיקון תקנון הכנסת.
יריב לוין: אני מזכיר לכולם שאנחנו עוסקים בחלק ד' של הכלים הפרלמנטריים.
יריב לוין: בסדר הדברים הרץ של האופן שבו אנחנו רוצים לבנות את התקנון הגענו לנושא של נאומים בני דקה, שהוא בעיקרו עניין טכני לגמרי של כמעט העתקה- -
דוד רותם: יש לי רק בקשה, לשנות דבר אחד פה בפסקה האחרונה: "במסגרת זמן שיקבע היושב ראש".
דוד רותם: אני אסביר למה: בשבוע שעבר היושב ראש הרשה לכל אחד לדבר רבע שעה כדי שתהיה לו שעה של נאומים, כי אחרת, אם הנאומים היו בני דקה זה היה נגמר אחרי 10 דקות.
ארבל אסטרחן: אתה יכול להגיד את זה בכל מקום שיש הגבלת זמן: בחקיקה, בהסתייגויות.
דוד רותם: אבל פה את קובעת- -
ארבל אסטרחן: גם בהסתייגות אתה אומר 5 דקות.
ארבל אסטרחן: ואם הוא נתן למישהו לדבר 7 דקות?
דוד רותם: אם הוא נתן למישהו באופן יוצא דופן, מילא.
דוד רותם: אבל יכול להיות מצב, וזה היה בשבוע שעבר.
רונית חייקין: זה היה יוצא דופן.
מנחם אליעזר מוזס: זה היה מכיוון שזה היה צום י"ז בתמוז.
ארבל אסטרחן: לא היה עוד סדר יום?
קריאה: לא היה כלום.
יריב לוין: ממילא ליושב ראש יש במקרים האלה שיקול דעת, אבל אני מציע להשאיר את המסגרת כפי שהיא, כי בכל זאת "נאומים בני דקה" – כשמם כן הם.
יריב לוין: אם היושב ראש ירצה הוא תמיד יכול לאפשר, אף אחד לא עומד עם סטופר.
דוד רותם: אני אגיד לך את האמת, לדעתי, צריך לשנות את הנושא של נאומים בני דקה.
דוד רותם: בדקה אתה לא יכול להגיד כלום.
דוד רותם: זה הופך להיות רק כדי שיהיה רשום בפרוטוקול שדיברת.
ירדנה מלר הורוביץ: אני אגיד לך מה ההיסטוריה.
ירדנה מלר הורוביץ: ההיסטוריה היא שהייתה אפשרות להצעה לסדר הישיבה, ואז היו צריכים להגיש את זה ליושב ראש.
ירדנה מלר הורוביץ: אז אמרו, לא, בלי הצעות לסדר-היום, היו מתחילים מי יהיה קודם.
ירדנה מלר הורוביץ: אז נאמר שתוקדש חצי שעה לנאומים בני דקה.
ירדנה מלר הורוביץ: זאת מסגרת מאוד יפה, בדקה אפשר להגיד הרבה.
יריב לוין: ארבל, אני מציע שתקריאי את הנוסח למען הפרוטוקול.
ארבל אסטרחן: יש לנו היום הסעיף של נאומים בני דקה.
ארבל אסטרחן: הוא מוספר באופן זמני 158 כשהזזנו סעיפים אחרים.
ארבל אסטרחן: הסעיף המוצע כאן שיהיה סעיף 51, מבוסס עליו עם תיקונים קלים שאומר אותם.
ארבל אסטרחן: לפי הנוסח המוצע: 51.
ארבל אסטרחן: (א) ישיבת הכנסת ביום ג' תיפתח בנאומים של חברי הכנסת בנושאים לפי בחירתם, כאמור בסעיף 25(ג); בסעיף 25(ג) קבעה הכנסת בסעיפים החדשים: "סדר יום של ישיבות הכנסת תיפתח באלה: ביום ב' – בהצעות להביע אי אמון, אם הוגשו; ביום ג' – בנאומים בני דקה; וביום ד' – בתשובות לשאילתות דחופות.
ארבל אסטרחן: קובע אותו סעיף 25 שבמקרים מיוחדים אפשר לסטות מהדברים האלה, לפי החלטת יושב ראש הכנסת, למשל בשבוע של תקציב, בסוף כנס וכדומה.
ארבל אסטרחן: המשך הקראה: "יושב ראש הכנסת יקבע את סדר הנואמים; חבר הכנסת המבקש לנאום יצביע ממקומו באולם המליאה וידבר פעם אחת בלבד מהמקום המיועד לכך באולם המליאה במסגרת זמן שלא תעלה על דקה אחת".
ארבל אסטרחן: (ב) עם סיום הנאומים רשאית הממשלה להשיב באמצעות אחד או שניים מנציגיה במסגרת זמן שלא תעלה על חמש דקות, לכל אחד מהם.
ארבל אסטרחן: בסעיף קטן (א) יש שני שינויים לעומת המצב הקיים; היום כתוב שזה יוגבל ל-30 הדקות הראשונות של ישיבת הכנסת.
ארבל אסטרחן: כאן ירדה ההגבלה הזאת.
ארבל אסטרחן: נוסף לכך כתוב שזה יהיה בישיבת הכנסת בימים ב' ו-ג' שאינה נפתחת בדיון או בהצבעה על הצעת אי אמון.
יריב לוין: את זה צריך להחזיר.
דוד רותם: למה ב' ו-ג'?
דוד רותם: ב-ג' יש הצעת אי אמון?
קריאה: זה קרה.
ירדנה מלר-הורוביץ: זה קרה באחד החגים שלא הייתה ישיבה ביום ב'.
יריב לוין: את ההוראה בעניין יום ב' צריך להשיב על כנה.
ארבל אסטרחן: אז אנחנו מחזירים את זה שזה ביום ב' ו-ג'.
ארבל אסטרחן: היום כתוב: "שאינה נפתחת בדיון או בהצבעה על הצעת אי אמון".
ארבל אסטרחן: בעצם רק דיון צריך להיות.
יריב לוין: אני מציע לכתוב: "ביום ב' אם אין אי אמון וביום ג'".
סהר פינטו: אם יש אי אמון ביום ג'?
רונית חייקין: יש אי אמון ביום ג' אם אין ביום שני.
ירדנה מלר-הורוביץ: "אי-אמון" זה תמיד הסעיף הראשון על סדר-היום.
יריב לוין: אז אם יש "אי-אמון", אז ביום ב' ו-ג' – בסדר גמור.
ארבל אסטרחן: צריך לתקן ב-25 גם את מה שנאמר, שביום ב' ייפתח באי אמון, יום ג' בנאומים בני דקה וביום ד' בשאילתות.
ירדנה מלר-הורוביץ: אבל את אומרת פה שאם סדר-היום לא נפתח באי-אמון אז יהיה כך וכך, ואז את כבר מכוסה.
ארבל אסטרחן: בתקנון הנוכחי כתוב שנאום לא יעסוק בנושא לפי בחירת חבר כנסת ולא יכיל חריצת משפט, כינוי או ביטוי מעליב ופגיעה בכבוד הכנסת.
ארבל אסטרחן: הוחלט להוריד את זה מכל מיני סעיפים- -
ירדנה מלר-הורוביץ: של שאילתות וכאלה, נכון.
יריב לוין: לדעתי, ב-25 כדאי לתקן שיום ב' ייפתח ב"אי אמון", ואם אין "אי אמון" – בנאומים בני דקה.
יריב לוין: אם כבר אנחנו עושים את זה, שנהיה מיושרים.
יריב לוין: מי בעד לאשר את הנוסח הזה בשינויים שדיברנו עליהם?
יריב לוין: הצבעה בעד שינויי הנוסח בתקנון – רוב נגד – אין נמנעים – אין שינויי הנוסח בתקנון נתקבלו.
דוד רותם: המשמעות של סעיף ב' היא שביום שלישי אחר הצהריים צריך להיות נציג ממשלה.
יריב לוין: אני אומר לך יותר מזה: יש תיקון שעשינו בתקנון שאומר במפורש שבכל זמן הישיבה חייב לשבת נציג ממשלה.
יריב לוין: אני יכול להגיד לך שפעם אחת כבר הפעלתי אותו; לא הסכמתי לדבר ב"נאומים בני דקה" עד שהגיע נציג ממשלה.
דוד רותם: אז תכתוב שכל עוד לא מגיע נציג הממשלה, לא תיפתח הישיבה.
יריב לוין: ועדת חוקה תקבל את סמכויות ניהול המדינה.
יריב לוין: זה הרבה יותר טוב.
דוד רותם: יש לה את זה ממילא.
יריב לוין: לא מספיק.
יריב לוין: קביעת ועדה לדיון בהצעת חוק יסוד: הכנסת (תיקון – תקופת צינון לאנשי תקשורת), הצעת חה"כ כרמל שאמה (פ/2139)
יריב לוין: נשאר לנו הנושא האחרון: קביעת ועדה לדיון בהצעת חוק יסוד: הכנסת (תיקון – תקופת צינון לאנשי תקשורת), הצעת חה"כ כרמל שאמה (פ/2139).
יריב לוין: אני מוכרח לומר שני דברים: מדובר בתיקון לחוק יסוד שמטבע הדברים- -
כרמל שאמה-הכהן: אדוני היושב ראש, חבל על הזמן – הדיון הוא בוועדת חוקה.
יריב לוין: אז אם העניין הזה מקובל, אז הכול בסדר.
יריב לוין: הצבעה בעד ההצעה לדיון בנושא חוק יסוד: הכנסת בוועדת חוקה – רוב נגד – אין נמנעים – אין ההצעה לדיון בנושא חוק יסוד: הכנסת בוועדת חוקה, נתקבלה.
יריב לוין: פה אחד, אין מתנגדים, אין נמנעים – אושר.
יריב לוין: הנושא הראשון על סדר היום: סדרי כנס החורף לשנת תש"ע 2011-2010 – פניית יושב ראש הכנסת.
יריב לוין: יציג סגן היושב ראש, חבר הכנסת יצחק וקנין, בבקשה.
יצחק וקנין: בשבוע שעבר היה סיכום בנשיאות שאנחנו נפתח את המושב ב-11 באוקטובר, והוא יסתיים בכ"ח באדר ב' תש"ע, 3 באפריל.
יצחק וקנין: מכיוון שמדובר בשנה מעוברת יש לנו חודש נוסף – אדר ב' – ולכן המושב יהיה הרבה יותר ארוך.
יצחק וקנין: אנחנו מקצרים את פתיחת המושב ומקצרים גם את סיום המושב.
יצחק וקנין: בכל אופן כנס החורף יהיה יותר ארוך בכשבועיים ימים מכל מושב רגיל.
יריב לוין: ישיבות ועדות הכנסת בפגרת הקיץ
יריב לוין: הנושא השני גם הוא קצר מאוד: ישיבות ועדות הכנסת בפגרת הקיץ.
יריב לוין: אני מציע שנקבל את אותה החלטה כפי שנהגו לעשות כאן בעבר: "על-פי סמכותנו, לפי סעיף 99(א) לתקנון אנחנו נטיל על ועדות הכנסת, לרבות ועדות מיוחדות וועדות חקירה פרלמנטריות להמשיך בעבודתן בימי פגרת הקיץ.
יריב לוין: אולם מספר הישיבות שוועדה כלשהי תקיים לא יעלה על 12, אלא אם כן יושב ראש הכנסת יתיר ישיבה או ישיבות נוספות, על-פי סעיף 99(ב) לתקנון.
יריב לוין: לעניין זה – ישיבות של ועדת משנה וסיורים כמוהם כישיבות של הוועדה.
יריב לוין: ההגבלה האמורה לא תחול על ועדת החוץ והביטחון, ועדת הכספים, ועדת החוקה, חוק ומשפט וועדת הכנסת.
יריב לוין: לעניין ועדת החינוך, התרבות והספורט יהיה מספר הישיבות המרבי – 15".
יריב לוין: אני מבין, אגב, שההגבלה גם לא חלה על ועדת הכנסת.
אתי בן יוסף: נכון.
יריב לוין: אני מציע שההגבלה תחול גם על ועדת הכנסת כדי שיהיה לנו מרחב תמרון אם יהיה מצב כזה.
יריב לוין: "מיום ז' באלול התש"ע – 17.8.2010, עד ליום כ"ב באלול התש"ע – 1.9.2010, לא תתקיימנה ישיבות ועדות בכלל, למעט עד 3 ישיבות של ועדת החינוך, התרבות והספורט הקשורות לתחילת שנת הלימודים, ולמעט ישיבות שאותן יתיר יושב ראש הכנסת באופן חריג.
יריב לוין: ישיבות בתקופה זו יבואו במניין הישיבות המירבי המותר כאמור לעיל.
יריב לוין: על יושבי ראש הוועדות להודיע לחברי הוועדה על קיום ישיבה בפגרה ועל סדר היום לפחות 3 ימים מראש".
יריב לוין: זאת ההצעה הסטנדרטית הרגילה.
יריב לוין: בהיעדר הערות – מי בעד?
יריב לוין: הצעת חוק הבחירות לכנסת (תיקון מס' 59) (הצבעת חברי ועדת קלפי), התש"ע-2010 (כ/332) – הכנה לקריאה שנייה ושלישית
יריב לוין: סעיף 3 לסדר היום: הצעת חוק הבחירות לכנסת (תיקון מס' 59) (הצבעת חברי ועדת קלפי), התש"ע-2010 (כ/332) – הכנה לקריאה שנייה ושלישית.
יריב לוין: רבותיי, בעקבות הישיבה הקודמת שהייתה כאן גובשו מספר הסכמות שאז היו על דעת כל הנוכחים.
יריב לוין: עיקרן היה לתחום את ההסדר המוצע שמאפשר לחברי ועדת קלפי להצביע בקלפי לשני תנאים: ראשית, מדובר רק על יושב ראש, סגן וחבר, כלומר, רק על חברי הוועדה, ושנית כדי למנוע ניצול לרעה של ההסדר הזה דובר על כך שמשך הזמן המינימלי שיידרש חבר ועדת קלפי לשבת בקלפי כדי שיוכל להצביע במעטפה כפולה באותה קלפי יעמוד על שבע שעות.
יריב לוין: בעקבות הישיבה הזאת פנה אליי יהודה אבידן, שהוא כמדומני ותיק החברים בוועדת הבחירות המרכזית- -
יהודה אבידן: הסגנים, בכל אופן.
יריב לוין: הוא פנה אליי בשמו עצמו ובשמה של סיעתו, וביקש להביא בפנינו הערה שיש לו לעניין משך הזמן שהצענו.
יריב לוין: כמו כן ארבל הפנתה את תשומת לבי לכך שצריך לקבוע מנגנון מסודר באשר לאופן שבו יתנהל הרישום של השעות, ואני מבין מהשיחות שלך עם מר אהוד שיל"ת שהכיוון הוא שהעניין הזה ייעשה פשוט בתוך פרוטוקול ועדת הקלפי.
יריב לוין: אני כמובן, אאפשר לך להציג את העניין הזה.
יריב לוין: אני מציע שנידרש תחילה לסוגיה של השעות.
יריב לוין: יהודה, בבקשה.
יהודה אבידן: ראשית כול אני מזכיר לחברים שחוקי משילות צריכים לבוא בהסכמה.
יהודה אבידן: ולצערי, הפעם המפלגות נתנו אישור להסכים להחלטה של ועדת השרים ולא הטלנו וטו על החוק הזה.
יהודה אבידן: אבל ועדת שרים החליטה שלא תהיה הגבלת שעות.
יהודה אבידן: אני ער להערה של מנכ"לית ועדת הבחירות ולחשש, אבל אני לא מסכים, לצערי, ואני אסביר למה.
יהודה אבידן: במשפט אחד אסכם: "מוטב שיהיו שוגגין ואל יהיו מזידין".
יהודה אבידן: כיום החוק מאפשר לכל אדם במדינה להיכנס לקלפי של נכים ולהצביע, ואסור לשאול אותו שאלות מיותרות, ואסור כלום.
יהודה אבידן: אנחנו פרקטיים, אנחנו נמצאים בשטח.
יהודה אבידן: אני זוכר שכשיצאה התקנה הזאת חששו שנגיע לחצי מיליון, ל-400 אלף, ל-300 אלף, ואני יכול לומר לזכותה של ועדת הבחירות שעל אף גידול של 40-30 אלף מצביעים בהצבעות המיוחדות השליטה בוועדת הבחירות הייתה יוצאת מן הכלל, ואולי אף הקדימו את הזמנים של הסיום.
יהודה אבידן: גם כאן אני רוצה להרגיע; לדעתי, 7 שעות הוא זמן לא טוב, ואני אסביר למה.
יהודה אבידן: מטבע הדברים אנחנו מחליפים את הנציגים שלנו בשטח כל 5-4 שעות.
יהודה אבידן: אנשים שיושבים בקלפי הם גם אנשים פעילים בשטח, ולכן אנחנו לא מעוניינים לכבול את זה שמישהו יקבע לי את המשמרת.
יהודה אבידן: החשש שמישהו יכניס אדם לקלפי כדי לשבת כיושב ראש ולהצביע – כשזה ל-4 שעות, אין החשש הזה.
יהודה אבידן: אף אחד לא ילך ויהפוך את סדרי בראשית בשביל הדבר הזה.
יהודה אבידן: אני לא רוצה להגיע למצב שאנחנו נתחיל לתת לאנשים עצות שקיימות היום בשטח ללכת להצביע בקלפיות של נכים.
יהודה אבידן: לכן אנחנו מתעקשים על כך שזה יהיה כל 4 שעות.
יהודה אבידן: יתרה מכך בלי קשר לשעות החוק הזה צריך להיות בגלל המקומות המרוחקים – כפרים ערביים, מושבים, קיבוצים שאליהם אנחנו שולחים אנשים, ולא תמיד אנשים יכולים לחזור למקום המגורים שלהם ולהצביע.
יהודה אבידן: עקרונית הצעת החוק הזאת היא נכונה.
יהודה אבידן: הרישום על-ידי מזכיר הקלפי הוא דבר נכון, אבל פרקטית בשטח הגבלה של 4 שעות פותר את החשש שיעשו שם רכבת ומצד שני זה נותן גמישות מחויבת מציאות.
יהודה אבידן: זה ההבדל בין מנגנון ועדת הבחירות לבין אנשי השטח שרואים את הדברים מקרוב.
יהודה אבידן: כאנשי שטח לא נוכל לעמוד בשבע שעות כי זה לא משמרות, זה לא יעזור.
יריב לוין: יהודה, אני רוצה לעשות רגע הפסקה קטנה ולדון בפטור כדי שאני לא אחזיק את כולם; אתה יכול להישאר פה?
יהודה אבידן: אדוני היושב ראש, אני אפילו לא חבר כנסת, מה אכפת לך?
יריב לוין: אבל נוכחותך דרושה כאן.
יריב לוין: בקשת הממשלה להקדמת הדיון בהצעת חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים) (היוועדות חזותית – הוראת שעה) (תיקון מס' 3), התש"ע-2010 (מ/528), לפני הקריאה הראשונה
יריב לוין: אני אעשה הפסקה קטנה ואעבור ברשותכם לבקשת הפטור שלשמה רובכם התכנסתם כאן.
יריב לוין: נושא נוסף:
יריב לוין: בקשה לפטור מחובת הנחה להצעת חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה - מעצרים) (היוועדות חזותית – הוראת שעה) (תיקון מס' 3), התש"ע-2010.
יריב לוין: הקדמת הדין בקריאה הראשונה.
יריב לוין: אני מבין שמציג זאת חיים אמיגה נציג המשרד לביטחון הפנים.
דרורה נחמני רוט: אני אציג את זה.
דרורה נחמני רוט: חוק ההיוועדות החזותית נחקק ב-2007 כהוראת שעה, והוא מאפשר לעצורי ימין להידיין בלי להיות מובאים לבתי המשפט- -
אברהם מיכאלי: בשפת העם: "video conference".
דרורה נחמני רוט: הפרויקט הזה הוא זמני, ואנחנו רוצים לבחון אותו הלאה.
דרורה נחמני רוט: התוקף שלו עומד לפוג ב-22 ביולי, והכנסת עומדת להתפזר ב-21 ביולי- -
אתי בן יוסף: לא להתפזר, היא יוצאת לפגרה.
זבולון אורלב: ונזכרתם ברגע האחרון.
אברהם מיכאלי: הם חשבו לאשר את זה ב-video conference, ובסוף לא התאפשר להם.
דני דנון: הם חשבו שיוצאים להתפגר, לא להתפזר.
דרורה נחמני רוט: בכל מקרה אנחנו רוצים להאריך את הוראת השעה בעוד שנה כדי לראות אם יש מקום להפוך אותה להוראה של קבע.
דרורה נחמני רוט: יש מחקר מלווה שמראה תוצאות חיוביות- -
זבולון אורלב: מה זה "תוצאות חיוביות"?
דרורה נחמני רוט: רמת ההשתתפות היא נמוכה כרגע, וייתכן שאנחנו רוצים לבדוק את זה על אוכלוסיות נוספות ועל מקומות נוספים.
דרורה נחמני רוט: זאת בעצם המטרה של השנה הנוספת.
נסים זאב: כמה הסכימו?
דרורה נחמני רוט: מכיוון שזה תלוי הסכמה של עצור זה קצת בעייתי יותר.
דרורה נחמני רוט: לא הרבה הסכימו, בערך 8% הסכימו, וזה נמוך מאוד.
דרורה נחמני רוט: לכן אנחנו רוצים לשפר.
נסים זאב: 8% זה מאלה שהציעו להם?
דרורה נחמני רוט: הבעיה היא שאסור לשב"ס להציע.
דרורה נחמני רוט: הסנגוריה הציבורית לא מוכנה שיהיה כאן לובינג ושתדלנות.
דרורה נחמני רוט: אם שומעים על זה ומעוניינים הם חותמים- -
זבולון אורלב: יש הבדל בין "לובינג" לבין מידע.
זבולון אורלב: אנחנו נתקן את זה בקריאה שנייה ושלישית.
דרורה נחמני רוט: בכל מקרה אנחנו מעוניינים לעגן את זה בעוד שנה נוספת.
נסים זאב: 8% זה בסדר.
דרורה נחמני רוט: זאת תמונה של עצורים בתל-אביב-יפו בלבד.
דרורה נחמני רוט: אנחנו רוצים לבחון את זה ולהרחיב את זה למקום נוסף ולאוכלוסייה נוספת, אבל רק בעניינים טכניים של עצורים בתום הליכים, ולא בעניינים מהותיים.
יריב לוין: אני רוצה להסב את תשומת הלב לדבר אחד: הנושא הזה הוא כבד משקל ולא פשוט בכלל.
יריב לוין: בעיניי, לפחות, להבדיל מעניינים אזרחיים, בוודאי בקדמי משפט, אנחנו מפגרים מאוד בהכנסת הכלי הזה של video conference.
יריב לוין: אני נוטה לחשוב שבעניינים פליליים צריכים להיזהר בו מאוד.
יריב לוין: אני בדעה ששופט צריך לראות מול העיניים את האיש, ולא דרך מסכים כשהוא שולח אותו ונוטל את חירותו.
יריב לוין: לכן הניסוי הזה במתכונת שבה הוא מבוצע הולך בדרך מאוד זהירה מבחינה זו שהוא מחייב הסכמה בתנאים כאלה ואחרים- -
דרורה נחמני רוט: וגם הסנגור- - -
יריב לוין: אגב, בנסיבות האלה אולי נתוני ההשתתפות האלה הם לא כל כך נמוכים.
דרורה נחמני רוט: הם יחסית נמוכים.
דרורה נחמני רוט: הייתה תקופה שזה היה יותר – 14%-13%.
דרורה נחמני רוט: ההערכה האחרונה השתהתה וחמישה חודשים לא היה פרויקט, וזה הוריד קצת את קרנו של הפרויקט.
דרורה נחמני רוט: לכן אנחנו רוצים כרגע שלא תהיה לנו הפסקה ארוכה.
דרורה נחמני רוט: ברגע שהכנסת יוצאת לחופשה, וזה יתחדש שוב בעוד חצי שנה, תהיה לנו שוב בעיה לגרום לעצורים להיכנס לפרויקט.
אברהם מיכאלי: מעבר לתאריך אתם גם מנסים להרחיב בתיקון הזה?
דרורה נחמני רוט: למקום נוסף ולאוכלוסייה נוספת רק בצורה מאוד מוגבלת כשזה, כמובן, תלוי הסכמה של העצור והסנגור מעצרים עד תום ההליכים רק בעניינים טכניים.
דרורה נחמני רוט: למשל, אם הסנגור רוצה לקרוא את חומר הראיות, ואז אין צורך לסחוב את העצור עד בית המשפט.
דרורה נחמני רוט: רוב התלונות הן על ההיטלטלות של העצור עצמו.
דרורה נחמני רוט: עשו השוואה של שביעות רצון של העצורים ב-video conference ואמרו שהם נהנים מזה שהם לא צריכים להיטלטל בבתי משפט.
דרורה נחמני רוט: בשביל דברים טכניים באמת לא כדאי להביא אותם לצורך זה.
דרורה נחמני רוט: הניסיון יהיה גם באישור שר המשפטים וועדת חוקה.
אברהם מיכאלי: בוועדת חוקה לא עושים חיים קלים לחוק הזה.
יריב לוין: בהחלט.
יריב לוין: רבותיי, מי בעד לאשר את הבקשה?
דוד רותם: איזו בקשה?
אברהם מיכאלי: אני דואג לך לפרנסה.
יריב לוין: הצבעה בעד הבקשה – רוב נגד – אין נמנעים – אין הבקשה התקבלה.
יריב לוין: בעד – 6, נגד – אין, נמנעים – אין.
יריב לוין: הוחלט פה אחד לאשר את בקשת הפטור לקריאה ראשונה בהצעה זו.
יריב לוין: המשך הדיון בהצעת חוק הבחירות לכנסת (תיקון מס' 59) (הצבעת חברי ועדת קלפי), התש"ע-2010 (כ/332) – הכנה לקריאה שנייה ושלישית
יריב לוין: אנחנו חוזרים להצעת חוק הבחירות לכנסת (תיקון מס' 59) (הצבעת חברי ועדת קלפי), התש"ע-2010 (כ/332), הכנה לקריאה שנייה ושלישית.
יריב לוין: שמענו כאן את הדברים של יהודה.
יריב לוין: בבקשה, התייחסות שלכם.
אורלי עדס: אני מבקשת להזכיר לכולם לטובת מי שלא נכח בישיבה הקודמת את הכלל הבסיסי בבחירות שמדבר על ריתוק למקום הקלפי.
אורלי עדס: ידוע שיש קבוצות חריגות שניתנה להם אפשרות להצביע בקלפי שהיא לא באזור מגוריהם, אבל הסיבה לכך הייתה שנמנע מהם להתייצב בקלפי באזור המגורים במהלך כל היום, והדגש הוא – על כל היום.
אורלי עדס: כשיום הבחירות נפרס על פני 15 שעות אנחנו לא רואים שום הצדקה בכך שאם חבר ועדת קלפי יכהן 5 שעות מדוע הוא לא יכול בבוקר לפני שהוא הולך למשמרת להצביע בקלפי שלו או אחרי המשמרת של 5 שעות.
אורלי עדס: יום הבחירות הוא 15 שעות.
דוד רותם: זה 160 אלף קלפיות.
אורלי עדס: זה סוג של זכות יתר שלא מוקנית לכלל האוכלוסייה.
אורלי עדס: היא עוד חריגה לקבוצות האחרות.
אורלי עדס: צריך לקחת את זה בחשבון.
אורלי עדס: יש לזה משמעות של דחיית השעות של פרסום תוצאות הבחירות במספר שעות.
אורלי עדס: יש לזה השלכות תקציביות, הגדלת כוח אדם.
אורלי עדס: אנחנו צופים שממערכת בחירות למערכת בחירות ידובר במספר גדול יותר, וכדאי שתיקחו בחשבון את כל השיקולים הללו.
יריב לוין: הפער בין חמש לשבע שעות – כמה הוא יכול להיות משמעותי מבחינה כמותית, לפי ההערכה שלכם?
אורלי עדס: זה הופך לשלוש משמרות, כשמדובר בערך ב-10,000 קלפיות.
אורלי עדס: בכל קלפי יש שלושה חברים – 30 אלף חברים במשמרת.
אורלי עדס: בהנחה שכולם יממשו את זה, זה 90 אלף.
יריב לוין: ברור שלא כולם יממשו את זה; נדמה לי שברור שרובם לא יממשו את זה.
אורלי עדס: השאלה היא מה הטעם.
אורלי עדס: צריכה להיות הצדקה אמיתית למעשה.
אורלי עדס: ברגע שכל היום עומד לפניך, למה זה צריך להינתן?
אורלי עדס: אם הוא בא ב-7:00 בבוקר לקלפי- - -
יהודה אבידן: אורלי, זה לא מיועד דווקא לתושבי המקום.
אורלי עדס: גם אם הוא גר באילת ומכהן בירושלים יש לו עשר שעות לנסוע ולחזור.
אורלי עדס: זה בוודאי מקרה נדיר.
יהודה אבידן: אם אנחנו מורידים פעילים לתגבורת, ולמשל יורדים מאשדוד לאילת – אף אחד לא מצפה שאם כבר הוא יורד הוא יחזור חזרה.
יהודה אבידן: המפלגות שולחות פעילים כדי לעשות פעילות בשטח, והם גם נשארים שם.
יהודה אבידן: פעם היו צריכים להגיד להם, אבל היום הם יודעים לבד שהם יכולים ללכת לקלפי נכים ולהצביע.
יהודה אבידן: אין כאן עניין שאת חוסכת במשהו- -
אורלי עדס: זאת הענקה של זכות יתר.
יהודה אבידן: אבל עושים את זה היום.
אורלי עדס: - - -
יהודה אבידן: הרי את יודעת מהנתונים יותר מכל אחד אחר, שבפועל קלפיות הנכים הן רבות בגלל הדברים האלה.
אורלי עדס: - - - שצפינו.
יהודה אבידן: אז תהיה לנו תוספת של עוד 20 אלף או 30 אלף.
אורלי עדס: זה העניין העקרוני: האם יש הצדקה או אין הצדקה לחקיקת חוק כזאת.
יהודה אבידן: זה לא הזמן לחנך את המדינה.
זבולון אורלב: למה אין הצדקה?
אהוד שיל"ת: אתה עושה פה משהו שאסור לעשות אותו; זה לא עניין של לחנך את המדינה.
אהוד שיל"ת: אתה לוקח את אלה שחוטאים בקלפיות של מוגבלי ניידות והופך אותם לסמל ולדגל ולאידיאולוגיה - -
יהודה אבידן: אז אני אמרתי: "מוטב שיהיו שוגגין ואל יהיו מזידין".
אהוד שיל"ת: כשאתה אומר שאתה מנחה את החבר'ה שלך ללכת לשם זה לא- -
דוד רותם: אהוד, הוא לא התכוון.
דוד רותם: יהודה אף פעם לא ימליץ למישהו לעבור על החוק.