GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יואל בריס: בעבר התגלו תופעות של השפעה עקיפה של בעלי עניין בתהליך הזה, או חשש שמא יש כאן השפעה שהיא לא רק מן העניין, ולכן הכנסת חוקקה במסגרת החקיקה הנלווית לחוקי התקציבים הקודמים הצעה שמגבירה את השקיפות של התרומות של בעלי עניין לעמותות שעוסקות בנושאים האלה.
יואל בריס: עכשיו מוצע לעשות שני דברים, להרחיב את השקיפות הזאת ולהפוך אותה להוראת קבע.
יואל בריס: הדיון הקודם בנושא הזה היה בוועדת הכספים.
יואל בריס: כאן מוזכר במסגרת ועדת העבודה, שהיא מטפלת בעניינים אחרים בחוק ביטוח בריאות.
יואל בריס: זה הנושא הראשון.
יואל בריס: הנושא השני נוגע לפקודת הרוקחים.
יואל בריס: בעבר היתה גם כן, במסגרת הדיונים בחוקי תקציב, הרחבה של היכולת לתת מרשם לתרופות מרשם לפי פקודת הרוקחים גם למי שאיננו רוקח, מי שאיננו רופא.
יואל בריס: בעבר זה הורחב לאחיות בתחומים מסוימים.
יואל בריס: כעת מוצע באופן מאוד מפוקח, תרתי משמע, לאפשר לרוקחים מתן מרשמי המשך בנסיבות מסוימות, בלי לגרוע, כמובן, מהצורך בפיקוח הרפואי על אופן מתן המרשם.
יואל בריס: ראיתי כאן גם את ההערה של מרכז המחקר והמידע, היא כמובן הערה לגופו של דבר, אבל צריך לציין שההצעה הזאת באה, כמובן, בתיאום ובשיתוף עם אגף הרוקחות במשרד הבריאות, ולכן בעניין הזה אנחנו רגועים שהם יעשו גם את הצעדים המשלימים הנדרשים.
יואל בריס: הנושא השלישי נוגע לשיטת ההתחשבנות בין קופות החולים לבין בתי החולים.
יואל בריס: זה לדעתי הסיבוב השביעי של הוראת שעה בעניין הזה.
יואל בריס: זה אופן ההתחשבנות בין קופות החולים השונות לבין בתי החולים השונים.
יואל בריס: זה נושא שהוא מאוד מתמטי, מאוד כלכלי.
יואל בריס: ראיתי את הערת מרכז המחקר והמידע, שמלינים על כך שהנוסחאות מורכבות.
יואל בריס: יש כאן תמיד ויכוח בין הרצון להיות מאוד מדויק לבין להיות מאוד פשוט.
יואל בריס: בגלל שיש הרבה גורמים שמושכים בחוטים כאן, כל שינוי כזה יכול להשפיע לטובת בתי חולים גדולים, לטובת בתי חולים קטנים, לטובת בתי חולים בפריפריה, לטובת בתי חולים במרכז, לטובת קופות חולים עם אוכלוסייה צעירה, זקנה, עשירה, ענייה, גדולה, קטנה.
יואל בריס: כל הדברים האלה מחייבים חישוב של נוסחאות מאוד מדויקות שנעשו בעבר בוועדת הכספים, אבל כך או כך הם חייבים להיות בחוק התקציב, בין השאר בגלל שהוראת השעה תפוג ב-31 בדצמבר.
אורי אורבך: מתי אתם מחליטים שהוראת שעה תימשך כהוראת שעה ומתי אתם מחליטים שהיא תהיה הוראת קבע?
אורי אורבך: הוראת קבע משמעותה חוק לכל דבר?
יואל בריס: זה חוק שאין לו תאריך תפוגה.
אורי אורבך: הוראת קבע דינה כחוק?
יואל בריס: הוראת קבע היא חוק שאין לו הוראת תפוגה, והוראת שעה זה חוק עם הוראת תפוגה.
אורי אורבך: מתי אתם מחליטים שהוראת שעה תהפוך להוראת קבע?
יואל בריס: בנושא הזה, למרות שההסדר הזה קיים כבר 13 שנים, עדיין לא הגיעו אל המנוחה ואל הנחלה שיכולים להרגיש בטוחים שזו הנוסחה מכאן ולהבא.
יואל בריס: כל פעם הנוסחה משתנה קצת.
יואל בריס: אבל החשיבות פה לכריכה בתקציב, כי בהיעדר הנוסחה, ב-1 בינואר אנחנו יכולים להיכנס למצב של אנדרלמוסיה ממש אם לא תהיה נוסחה להתחשבנות בין קופות החולים לבתי החולים.
יריב לוין: אני רוצה להעיר לפרוטוקול: מאחר שחמי הוא דירקטור באחת מקופות החולים, אני מניח שזה לא פוסל אותי מלקיים את הדיון בסוגיה הזאת.
יריב לוין: אבל אני אומר את זה לפרוטוקול, כדי שהדבר הזה יהיה ידוע.
אורי אורבך: תלוי מה היחסים ביניכם.
יריב לוין: היחסים בינינו הם מצוינים.
אורי אורבך: אז זו בעיה.
אורי אורבך: אז צריך גילוי נאות.
יריב לוין: אין לי צל צלו של מושג מה הם עושים שם.
ארבל אסטרחן: אין מחלוקת לגבי הפסולים המהותיים לגבי עצם השארת הנושאים בחוק ההסדרים.
ארבל אסטרחן: מבחינת ההמלצה של הוועדות, ההמלצה של הלשכה המשפטית היא שהתיקון לעניין השקיפות של התרומות, חוק ביטוח בריאות ממלכתי, ילך לוועדת העבודה, וכך גם התיקון לפקודת הרוקחים.
ארבל אסטרחן: התיקונים לגבי שיטת ההתחשבנות, לעבודה וכספים.
יריב לוין: איך רושמים בפרוטוקול את ההנהון שלך שאני אוכל לקיים את ההצבעה על זה?
ארבל אסטרחן: אני יכולה גם לומר שלא מדובר פה בדיון מהותי לגופו של עניין, רק בקביעת הוועדות, ולכן לא נראה שיש בעיה.
יריב לוין: האם יש הערות נוספות?
יריב לוין: אנחנו עוברים לפרק ח', מחקר ופיתוח.
יואל בריס: זה אחד מהנושאים המרכזיים שהממשלה לקחה על עצמה לדון בו השנה במסגרת מה שדיברנו גם במטרות החוק על ניצול היתרונות של המשק הישראלי, ובשים לב לאתגרים העומדים בפניו.
יואל בריס: כשאמרו את המשפט הזה כמשפט מפתח של הדיון התקציבי הנוכחי, התכוונו בין השאר לנושא המחקר והפיתוח.
יואל בריס: הוא גם נוגע לעידוד הצמיחה, הוא גם נוגע לאופן ההקצאה התקציבית ולייעול ההקצאה התקציבית.
יואל בריס: מדובר בנוהל התקצוב של הפרויקטים של המדען הראשי והדרכים לשמור את הידע בישראל, לאפשר שיתופי פעולה בכל הדברים שנזכרו.
ארבל אסטרחן: מוצע כאן שהחוק ילך לכספים או למדע.
יריב לוין: מאחר שחבר הכנסת שטרית איננו כאן, וגם לא איש מחברי סיעתו, אני ארשה לעצמי להביא לפחות בפניכם את פרטי הפנייה שלו אלי.
יריב לוין: חבר הכנסת מאיר שטרית, שהוא יושב-ראש ועדת המדע והטכנולוגיה, פנה אלי במכתב הבא, שאני אקרא אותו: הנדון – הצעת חוק המדיניות הכלכלית לשנים 2012-2010.
יריב לוין: במסגרת הצעת חוק המדיניות הכלכלית לשנים 2012-2010 בפרק ח' בנושא מחקר ופיתוח, מוצע תיקון לחוק עידוד מחקר ופיתוח בתעשייה.
יריב לוין: אבקש להעביר את הפרק הנדון לטיפולה של ועדת המדע והטכנולוגיה, שבסמכותה נמצא נושא המחקר והפיתוח.
יריב לוין: אני מבקש גם לעדכן אתכם, שבעקבות המכתב שוחחתי עם שר האוצר, הבאתי בפניו באופן אישי את פרטי הפנייה הזאת וביקשתי שהיא באמת תיבחן באופן ענייני, בעיקר לאור העובדה שחבר הכנסת שטרית הבטיח לדאוג ולטפל בעניין הזה במהירות וביעילות האפשרית.
יריב לוין: אני מביא את העניין הזה גם כן לתשומת לבכם בתוך מסגרת השיקולים וההחלטות שנצטרך לקבל בסופו של עניין.
יריב לוין: הערות נוספות, התייחסויות?
יריב לוין: נעבור לפרק הבא, פרק ט', תעשייה עתירת ידע.
יואל בריס: הנושא של תעשייה עתירת ידע הוא דומה מאוד לנושא הקודם.
יואל בריס: גם הוא מתמקד בניצול היתרונות היחסיים של מדינת ישראל בהתמודדות עם האתגרים העומדים בפניה.
יואל בריס: זה ממש בליבה של הדברים.
יואל בריס: מדובר פה בעידוד הצמיחה, בייעול ההקצאה התקציבית, באופן ההקצאה התקציבית וגם במדיניות מס.
יואל בריס: זה כמובן הראשון מבין הדברים שאנחנו מגיעים אליהם שהוא נוגע למדיניות מס.
יואל בריס: אבל גם מדיניות מס היא תמיד כרוכה בתקציב והיא חלק מהדיון התקציבי.
יואל בריס: כך זה בישראל, כך זה גם בכל העולם, ולכן הנושא הזה הוא טבעי לחלוטין לחוק המדיניות הכלכלית.
יריב לוין: איל, בבקשה.
איל ינון: אין לי מה להוסיף על דבריו של יואל.
איל ינון: הוועדה המוסמכת על-פי תקנון הכנסת והתקדימים היא ועדת הכספים.
יריב לוין: האם יש עוד הערות?
יואל בריס: שני הנושאים הם תקציביים באופן מובהק.
יואל בריס: הנושא הראשון נוגע להגדרה של מתן הנחות בארנונה ובמס הכנסה, שכדי להבטיח שמי שמקבל את ההנחה כאן או כאן, מקבל את ההנחה כדין ובהתאם לנתונים שמצדיקים זאת, מוצע, בין השאר, לאפשר העברה של מידע בין רשות המסים לבין השלטון המקומי.
יואל בריס: אני מודע להמלצה של היועץ המשפטי של הכנסת לפצל את זה, אם אני מבין נכון לא בגלל שלא מדובר בעניין תקציבי, אלא בגלל שיש פה גם היבט שהוא נוגע לשאלות פרטיות.
יואל בריס: אם אני מבין נכון, אותו דיון ממש הוא גם בהמשך – אצלי זה מסומן כסעיף ל"ה – בפרק של המסים, שזה הצד השני, שזה לא שני נושאים.
יואל בריס: פרק י"ב, סעיפים 46(7), 48 ו-49(ד), שגם שם יש המלצה לפצל להליך חקיקה רגיל.
יואל בריס: אלה שני הצדדים של אותו מטבע בעניין הזה.
יואל בריס: אני רק אציין שבהקשר הזה של השמירה על הפרטיות, הלכנו כאן בצורה מאוד מצומצמת ושמרנית, מבחינת איזה מידע עובר, איך הוא עובר ומתי הוא עובר.
יואל בריס: אפשר להציג את זה, אבל זה יחייב כניסה מאוד מפורטת לגופם של דברים, שאני חושב שהיא לא מתאימה לכאן.
יואל בריס: אבל בהיבט הזה כן מדובר בעניין תקציבי.
יואל בריס: מבחינת ההיבט של השמירה על הפרטיות, אנחנו סבורים שנתנו לו מענה.
יואל בריס: הלכנו כאן עקב בצד אגודל, בשיתוף עם היועץ המשפטי לממשלה.
יואל בריס: אקדים ואומר מה שיאמר איל, זה לא מייתר את הדיון הציבורי של הכנסת, שהוא כמובן דיון מסוג אחר ומשתף יותר.
יואל בריס: אבל בוודאי שעשינו את הצעדים שהביאו את החקיקה הזאת להבשלה, שמתאימה לדיון בכנסת במסגרת הדיון התקציבי, כאשר מדובר בסעיף תקציבי שנוגע גם להיבטים מסוימים של מדיניות מסים.
איל ינון: היועץ המשפטי של האוצר הציג שההמלצה שלי לפצל הליך חקיקה רגיל את התיקון הזה נובעת בעיקר בגלל הפגיעה האפשרית בפרטיות, ודווקא המוקד שלי הוא לא שם.
איל ינון: יש לנו, בפקודת מס הכנסה, הטבות מס שניתנות לאנשים שגרים במקומות מסוימים, למשל בשדרות, למשל אולי בקו העימות בצפון.
איל ינון: בתיקון הזה מבקשים ליצור זיקה ישירה בין התושבות לבין ההטבה במובן זה – ופה יש שינוי משמעותי ממה שמתרחש היום – שאכן הוא יסכל כל מיני אנשים שכנראה מרמים את הרשויות ומקבלים הטבות מס כאשר הם לא מתגוררים באזורים הרלוונטיים, אבל מצד שני יש סיכוי שהוא יפיל ברשתו גם אנשים שרובם שייכים לשכבות חלשות ושהם כן מתגוררים במקומות הרלוונטיים, רק הם לא שילמו את הארנונה במקום שבו הם מתגוררים.
איל ינון: למה אני אומר את זה?
איל ינון: כי לפי ההצעה מוצע לקבוע שתושב, לצורך הטבות המס, לפי פקודת מס הכנסה, זה רק מי ששילם ארנונה במקום מגוריו.
איל ינון: תושבים שמתגוררים ביישובים הזכאים להטבות מס שלא שילמו ארנונה, לא יהיו זכאים להטבות האמורות.
איל ינון: מטרת התיקון היא לגרום לתושבים לשלם ארנונה באמצעות סנקציה שתוטל עליהם בתחום אחר בכלל, זה בתחום של הטבות במס הכנסה.
איל ינון: לצורך היישום מוצע לאפשר העברת מידע בין רשות המסים לבין הרשויות המקומיות, שזה באמת מעלה שאלות של פגיעות בפרטיות.
איל ינון: יש לזכור כי קיימות סיבות שונות ומגוונות שבגינן אדם לא משלם חשבון ארנונה.
איל ינון: לדוגמה, אם יש לו מחלוקת עם הרשות המקומית על גובה הארנונה, אם יש לו חוסר מסוגלות כלכלית, אם אי התשלום הוא בגלל טעות שקרתה בתום לב, ועוד סיבות רבות אחרות.
איל ינון: ראוי כי הסנקציה הזאת תוטל רק במקרים אמיתיים שמחייבים זאת, כמו אנשים שטוענים שהם גרים בשדרות אבל הם לא באמת גרים בשדרות.
איל ינון: אבל לא בגלל שהם לא שילמו ארנונה בשדרות כי יש להם מחלוקת עם העירייה או כי אין להם כסף לשלם.
איל ינון: ההצעה מעוררת שאלות מורכבות וחדשניות שלא נדונו בעבר, על כן יש חשיבות בקיום דיון מעמיק בהשתתפות גורמים רבים.
איל ינון: מאחר שההצעה אמורה להיות נידונה בוועדת הכספים, ועדה שתהיה עמוסה במהלך התקופה הקרובה בעשרות תיקונים אחרים, ראוי לדעתי לפצל את הנושא למסלול חקיקה רגיל, שיאפשר דיון שיטתי ומעמיק כנדרש, שבסופו של דבר יתפוס ברשתו רק את אותם אנשים שבאמת אנחנו מתכוונים שלא יקבלו את הטבות המס, ולא כל מיני אנשים שמשתייכים לשכבות חלשות שלא משלמים ארנונה בגלל חוסר מסוגלות או בגלל מחלוקות עם העירייה, ופתאום עכשיו הם לא יוכלו להציג לצורך מס הכנסה אישור שהם שילמו ארנונה, ולא יזכו בהטבות שמס הכנסה היה נותן להם.
יריב לוין: זה לא דבר שאפשר ממילא, במסגרת הדיון שיתקיים, לדון בו?
איל ינון: אפשר לקיים בו דיון, אבל יש פה סוגיה עקרונית, של יצירת זיקה בין מס הכנסה לבין ארנונה.
איל ינון: אדם לא משלם ארנונה, ופתאום הופך להיות לא זכאי להטבות במס.
איל ינון: זה דבר ש-62 שנה לא היה.
איל ינון: עכשיו רוצים לשנות את זה ולהפוך את התשלום, את הקבלה על הארנונה, לדבר שהוא הרבה יותר ממה שהוא היה עד היום, לדבר שגם משליך על הטבות שמגיעות לך בתחומים לגמרי אחרים.
איל ינון: זה כרוך בפגיעה בזכויות של אנשים, זה לא דבר פשוט.
איל ינון: היות שזה עובר לוועדת כספים, כי הדגש פה הוא מס הכנסה, אז אני אומר: ועדת כספים, שיש לה עשרות רפורמות בחודשיים הקרובים, אני לא חושב שתוכל להקדיש את הזמן שראוי להקדיש למהפך כזה.
איל ינון: זה סוג של שינוי שהוא שינוי משמעותי.
יריב לוין: בהנחה שכן יהיה דיון כפי שצריך בנושא הזה, זה לא משהו שהוא מנותק מהתקציב שלא יכול להיות בתוך המסגרת הזאת.
איל ינון: לא, לא טענתי שהוא מנותק מהתקציב.
איל ינון: טענתי שהוא שינוי משמעותי, שלדעתי ראוי היה לחוקק אותו בהליך חקיקה רגיל, כי הוא כרוך בשינוי שהוא פגיעה משמעותית בזכויות של אנשים.
זאב אלקין: אם אני מבין נכון, הרי היכולת לפצל במצב שלא הגיעו למיצוי של הדיון המהותי, שמורה גם בידי הוועדות שאליהן עובר החוק.
איל ינון: אמת, גם הוועדה רשאית לפצל.
זאב אלקין: לכן אם ההתלבטות היא לוחות זמנים והאם הוועדה תצליח להקדיש לזה את הזמן הנדרש, בסופו של דבר ניתן להשאיר את זה למבחן הסופי של הוועדה.
יואל בריס: אני חושב שיש כאן שאלה משפטית, אבל זו השאלה שנוגעת לגופו של עניין.
יואל בריס: זה בדיוק מה שאנחנו מביאים בפני חברי הכנסת.
אברהם מיכאלי: גם אם יש שאלה משפטית, אני עדיין יוצא מנקודת הנחה שאם ועדה כמו ועדת הכספים תראה שחודשיים לא מספיקים לה, היא תפצל.
אברהם מיכאלי: דבר שני, לפעמים הרושם שנוצר פה לציבור הוא שאם דנים בחוק חודשיים, הוא לא דיון מעמיק.
אברהם מיכאלי: לפעמים זה לא נכון.
איל ינון: הבעיה היא בוועדת הכספים, שעל סדר-יומה עשרות דברים במהלך החודשיים האלה.
אברהם מיכאלי: לכן יצטרך יושב-ראש ועדת הכספים, מכל הערימה הזאת שמעבירים אליו, אולי לעשות סדר.
אברהם מיכאלי: או שהוא בסוף דוחה את זה לדיון מהותי או שלא.
איל ינון: אין לי בעיה.
אברהם מיכאלי: איל, אני משתתף בישיבות ועדה ואני יודע כמה לפעמים אפשר למצות דיון בחוק בשתיים-שלוש ישיבות, עם כל הכבוד לחוקים הכי כבדים.
אברהם מיכאלי: אבל אני מכיר את ההסתייגות הזאת בכותרת של חוק ההסדרים, כי זה לא נעים לדון בזה בחוק ההסדרים.
אברהם מיכאלי: אני אתך בקטע של הסתייגות של הכנסת שאנחנו נצטרך להיכנס לחוק בלי פטיש על הראש כל הזמן שיגידו לנו לסיים את הדיון.
אברהם מיכאלי: אבל עדיין יושב-ראש ועדה רציני יעשה סדר אצלו בוועדה, יגיד: את אלה אני דוחה לסוף.
יואל בריס: עשיתי איזושהי בדיקה, כמובן שהיא לא ממצה ולא מעמיקה.
יואל בריס: אם נספור לפי מספר הנושאים, מספר השורות, למול ועדת השרים, לחוק ההסדרים יש שניים וחצי ימי רביעי.
אברהם מיכאלי: מר בריס, הכנסת יותר רצינית מהממשלה, מה לעשות?
יריב לוין: זאת בוודאי תובנה שלא עודדה אותנו, אם כי היא כנראה מציאותית.
יואל בריס: אם הכנסת יכולה כל יום רביעי לעשות, אז פעם בשנה כשהממשלה מגיעה עם חוק תקציב ועם חקיקה נלווית רצינית – זה שווה לפחות שניים וחצי ימי רביעי.
איל ינון: מבחינתי, כמובן, אין מניעה שוועדת הכספים עצמה היא זו שתשקול את הצורך בפיצול מהותי של הנושא.
אברהם מיכאלי: זה הרמז העבה לוועדות.
יריב לוין: נדמה לי שהדברים ברורים.
אברהם מיכאלי: אבל לאופוזיציה לא נוח לשמוע את זה, אדוני היושב-ראש, לכן הם יצאו.
יריב לוין: לאופוזיציה יש פה את חבר הוועדה ה-18, שמצא את עצמו בפוזיציה הזאת גם בדיון הזה.
יריב לוין: אני בטוח שסער יעביר להם את הדברים כפי שהם.
יריב לוין: שמורה להם הזכות להעביר לנו התייחסות בכתב, אם ירצו, ואם יחליטו לחזור בהם ולשוב לדיון לפחות בפרקים הבאים, אז בוודאי שזה יהיה טוב.
איל ינון: פורמאלית מבחינת הניתוב, אנחנו ממליצים על ועדת הכספים בנושא של הרשויות.
יואל בריס: הנושא השני נוגע לחוק רשויות מקומיות.
יואל בריס: הוא נוגע בעיקר למתודה של הקצאת הכספים, והוא יכול גם להשפיע על סך התקציב כולו.
יואל בריס: בהחלטת הממשלה מדובר על ביטול חוק הרשויות המקומיות.
יואל בריס: בהתאם לסיכום עם היושב ראש, במקום ביטול מדובר על דחיית התחולה עד ליום 1 ביולי 2015, וזה כמובן שהוא תקציבי, הוא נוגע גם לתקציב וגם לאופן ניהולו.
איל ינון: אין לי מה להוסיף על דברי היועץ המשפטי של האוצר.
איל ינון: ההמלצה שלנו לניתוב היא או כספים או פנים.
יריב לוין: נעבור לפרק י"א, פרק עם מרכיב אחד ומשקל כבד – מערכת הסליקה הפנסיונית.
יואל בריס: מערכת הסליקה הפנסיונית זה צעד משלים חיוני לרפורמה בשוק ההון.
יואל בריס: כשנחקקו חוקי הרפורמה בשוק ההון, שלושה חוקים שבאו שלובים בשנת 2005, המחשבה היתה שברור שתקום מערכת סליקה פנסיונית.
יואל בריס: חמש שנים אחרי המערכת לא קמה.
יואל בריס: זה פוגע בתחרות, זה פוגע בעמיתים, במבוטחים.
יואל בריס: היום היכולת שלהם להגיב לאי שביעות רצון, אם מהשירות, אם מהתשואות ואם מהעלויות, היא מאוד קשה, כיוון שקשה להם לדעת מה יקרה להם אם הם יעברו וקשה להם לעבור ממקום למקום.
יואל בריס: לכן מערכת הסליקה הזאת היא רכיב עיקרי במדיניות הממשלה כדי לפתח את התחרותיות, כדי לאפשר מעברים בשוק החיסכון הפנסיוני.
יואל בריס: זה כמובן במידה יותר רחוקה נוגע גם ללקחים של המשבר האחרון.
יואל בריס: זהו צעד משלים חיוני, ולכן כחלק ממדיניות הממשלה אנחנו מבקשים שהוא יהיה גם במסגרת הדיון התקציבי.
יואל בריס: נציין שחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים, עיסוק בייעוץ פנסיוני ושיווק פנסיוני, כמו כל הנושאים של הפיקוח על שוק ההון, הוא היום לפי החוק עצמו נדון בוועדת הכספים.
יריב לוין: אם אתה יכול רק להאיר את עינינו בשני דברים.
יריב לוין: מבחינה טכנית, מבלי להיכנס לדקויות אלא באופן כללי, איך הנושא הזה אמור לעבוד?
יריב לוין: זה ברור שהוא מגביר את השקיפות, אבל איך הוא צפוי להקל על הניידות במעבר?
יואל בריס: היום כדי להגיד לאן הכספים שמופרשים מהשכר שלי יעברו, אני צריך לתאם בין הגוף שאליו יגיע הכסף לבין המעביד שלי.
יואל בריס: אם אני רוצה להעביר, אני צריך לבקש מהגוף שבו היום אני מפקיד לעשות את ההעברה של הוראת הקבע שלי אל הגוף החדש, ולתאם את כל זה דרך המעביד שלי.
יואל בריס: ברגע שתהיה מערכת סליקה, אצל היועץ הפנסיוני אני חותם הסכם ייעוץ ואני אומר לו: בעקבות הייעוץ שקיבלתי ממך, אני רוצה להעביר מכאן לשם.
יואל בריס: הוא נותן את ההוראה ממני למערכת הסליקה, והוא יעבוד ישירות.
יריב לוין: אתה מדבר על הוראות הקבע העתידיות או גם על העברה של חשבונות קיימים ממקום למקום?
יואל בריס: גם וגם.
אברהם מיכאלי: היום בפועל זה קורה כך.
אברהם מיכאלי: אתה ניגש ליועץ שלך ומבקש שיעביר.
אברהם מיכאלי: לא הבנתי מה הבעיה.
יואל בריס: אני יכול לקרוא לאיש שמטפל בטכניקה של הדבר הזה.
אברהם מיכאלי: מה ההוצאות שכרוכות בזה?
יריב לוין: כדאי שנשמע, כי הנושא הזה הוא נושא מהותי.
יואל בריס: נביא את האיש, אם תרצו להבין יותר בפירוט.
אברהם מיכאלי: זה יהיה דיון בוועדה.
יריב לוין: אני מציע שנחכה עם העניין הזה ונעבור בינתיים לפרק י"ב, מסים.
אברהם מיכאלי: אדוני היושב-ראש, חבל לחכות, כי ממילא בוועדה זה יבוא לדיון.
יריב לוין: לא, אני חושב שכדאי שאנחנו נבין, כי הנושא הזה הוא נושא כבד ומשמעותי.
יריב לוין: נעבור לפרק י"ב, מסים, ולאחר מכן נחזור לעניין הזה.
יואל בריס: מסים הם כמובן חלק עיקרי מהתקציב.
יואל בריס: זה משפיע על צד ההכנסה, זה משפיע על מדיניות המס, שהיא כמובן חלק מהנושא.
יואל בריס: יש כאן 21 סעיפים, שהם גם תקציביים וגם נוגעים למדיניות המס.
אברהם מיכאלי: חשבתי שתביאו הצעת חוק לבטל את פקודת המסים.
יואל בריס: עשו פה את העבודה בצורה מסודרת.
איל ינון: יש גם התייחסות של הממ"מ.
יואל בריס: המקום היחידי שיש בו מחלוקת שאולי כדאי להתמקד בו זה הנושא של העברת מידע.
איל ינון: לעניין פרק י"ב מסים, לגבי פקודת המסים גבייה, ההמלצה שלנו לניתוב היא ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת.
איל ינון: יתר הסעיפים, בפרק י"ב מסים, אנחנו ממליצים להעביר לוועדת כספים, למעט עוד סעיף אחד שבו אנחנו ממליצים על שתי ועדות, וזה סעיף 50, שנקרא חוק הסדרת העיסוק בייצור על-ידי יועצי מס, ששם אנחנו ממליצים או על ועדת הכספים או על ועדת החוקה.
יריב לוין: מה הרלוונטיות של זה לוועדת החוקה?
איל ינון: נדמה לי שהסדרת המקצוע של יועצי מס נעשתה בוועדת החוקה במקור.
ארבל אסטרחן: הסדרת העיסוק – חוקה.
זאב אלקין: כם שתי האופציות פתוחות?
איל ינון: כן, שתי האופציות פתוחות.
איל ינון: במקום שכתבנו שתי ועדות, שתי האופציות לגיטימיות לחלוטין.
זאב אלקין: אגב, לגבי הסעיף הראשון, אתם רואים רק את האופציה של חוקה?
איל ינון: שם זה ממש כמו הוצאה לפועל, זה צריך להיות בחוקה לדעתנו.
איל ינון: זה גם על דעת הצוותים המאוד טריטוריאליים, גם של ועדת החוקה וגם של ועדת הכספים.
איל ינון: כך שגם ועדת הכספים מסכימה שזה צריך להיות בוועדת החוקה.
איל ינון: הערה מהותית, לגבי פיצול מהותי.
איל ינון: אני מפנה אתכם בטבלה לעמוד 14 בפרק המסים, סעיפים 46(7), 48, 49(ד), ברובריקה השנייה בפקודת מס הכנסה.
איל ינון: בדומה למה שדיברנו קודם על הנושא של הארנונה, פה אנחנו מדברים על קישור בין הארנונה לבין הטבות שמגיעות במסגרת של משפחתונים, מעונות יום וכדומה.
איל ינון: מוצע פה לאפשר שיתוף מידע בין הממונה במשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה לבין הרשויות המקומיות.
איל ינון: גם פה, בהתאם לאותה גישה שהיתה לי בנושא הקודם, אני חושב שזה ראוי להליך חקיקה נפרד.
איל ינון: מבחינתי אין מניעה שוועדת הכספים עצמה תדון בסוגיית הפיצול, ולא כרגע נעמוד על זה בוועדת הכנסת, אבל אני כן חושב שראוי לדון בזה, כי מדובר פה גם בנושא של פרטיות וגם בנושא של פגיעה בזכויות של אנשים שבאים מקרב שכבות חלשות באוכלוסייה.
איל ינון: כי מי נזקק למשפחתונים ומי נזקק למעונות יום?
איל ינון: כולנו.
איל ינון: אבל מי מטופל על-ידי הגורמים האלה?
איל ינון: אנחנו יודעים שמדובר באנשים חלשים, ואני לא בטוח שזה נכון קונספטואלית, בוודאי לא לדון בזה בחוק ההסדרים.
איל ינון: אבל מבחינתי אין מניעה שזה יידון בוועדת הכספים, גם סוגיית הפיצול עצמה.
זאב אלקין: מבחינת הוועדה, זה חד-משמעי שזה כספים.
איל ינון: כן, כספים.
יואל בריס: יש חשיבות ששני הדברים האלה יהיו כרוכים.
יואל בריס: למרות שזה מופיע בשתי שורות במרחק של שניים וחצי עמודים בטבלה, ברור שהדברים האלה צריכים להיות דיון אחד במקום אחד.
אברהם מיכאלי: אתה מדבר בין מס הכנסה לארנונה?
יואל בריס: כל הקישורים של מס הכנסה לארנונה, מס הכנסה למעונות וכל הדברים האלה.
יואל בריס: נכון שכל הדיון הזה יהיה דיון אחד במקום אחד, וכמו שאמרנו קודם, אנחנו חושבים שכן אפשר להתחיל את הדיון בוועדת הכספים.
יואל בריס: אם מספיקים במקביל, מה טוב.
יואל בריס: אם ועדת כספים תחליט אחרת בהמשך, הרשות תמיד בידה.
יואל בריס: לא הייתי ממליץ להכתיב מראש את התוצאה הזאת בשלב הזה.
אברהם מיכאלי: גם פה עולה הסוגיה של הפרטיות.
איל ינון: יש פה גם היבטים של פרטיות וגם היבטים של פגיעה בזכויות של אנשים שמגיעות להם הטבות שונות ממשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה.
יריב לוין: אם אני מבין נכון, אתם מדברים על כך שמה שמופיע בפרק י', סעיפים 37, 38 והלאה, בתוספת הנושא הזה, בין אם יפוצלו ובין אם לאו, ובין אם ילכו לוועדה כזאת או אחרת, צריכים ללכת ביחד.
איל ינון: רצוי שהם יהיו בוועדת הכספים.
איל ינון: אין מחלוקת על הניתוב.
יואל בריס: ההמלצה היא שזה יהיה כספים וביחד.
יואל בריס: הדיון שהיה פה היה האם להחליט כבר עכשיו על פיצול או להשאיר את זה בידי ועדת הכספים.
יואל בריס: ההמלצה שלנו היא, כמובן, להשאיר את ההחלטה הזאת בוועדת הכספים בהתאם להתפתחות הדיון.
יואל בריס: אנחנו מאמינים שוועדת הכספים יכולה כן להתמודד גם עם זה.
יריב לוין: אם אין התייחסויות נוספות, נעבור לפרק י"ג, עידוד השקעות הון.
יואל בריס: עידוד השקעות הון זה שוב נוגע לנושאים העיקריים שדיברנו בהם.
יואל בריס: ההתמודדות עם ניצול היתרון היחסי של מדינת ישראל, מיקוד הכספים שמגיעים בעידוד השקעות הון, בין אם מדובר בהקצבות, בין אם מדובר עם הטבות מס.
יואל בריס: שני הצדדים של המשוואה נמצאים כאן, ששניהם כמובן במרכז הדיון התקציבי, גם ההוצאה וגם ההכנסה.
יואל בריס: מדובר כאן גם בתחרותיות של המשק למול האתגרים בעולם, היכולת של המשק להתמודד מול משקים אחרים במצב של יציאה של המשקים האחרים בעיקר מהמשבר.
יואל בריס: כמובן שהנושא הזה צפוי לעורר דיון סוער.
יואל בריס: אבל זה דיון שחייב להתקיים, וכפי שהוסכם וברור, הוא צריך להתקיים בוועדת הכספים.
יריב לוין: אני מבין שזה גם נושא שנוגע ממש לאלמנטים מהותיים בתוכנית הכלכלית.
יואל בריס: הוא מהותי.
יואל בריס: הוא משנה באופן משמעותי מאוד את אופן הקצאת ההטבות לעידוד השקעות הון.
יואל בריס: הנושא השני הוא אותו דבר, הוא רק קושר את ירושלים.
יואל בריס: אם אמרנו את כל זה, עכשיו גם אמרנו ירושלים.
איל ינון: נעלה את ירושלים.
יואל בריס: נעלה את ירושלים על ראש שמחתנו.
יואל בריס: כמובן שירושלים היא בעניין.
איל ינון: אין לי מה להוסיף לדברי היועץ המשפטי לאוצר.
איל ינון: הוועדה המומלצת על ידינו היא ועדת הכספים לשני החוקים.
אברהם מיכאלי: יש תוספת שכר לגפני?
יריב לוין: יש אולי תוספת עוזר חמישי.
איל ינון: אני מניח שזה יעלה.
יריב לוין: האמת היא שהוא עובד קשה.
יריב לוין: אנחנו נחזור עכשיו ברשותכם לפרק י"א, למערכת הסליקה הפנסיונית.
יריב לוין: נמצא אתנו עו"ד אסי מסינג, מהלשכה המשפטית באוצר.
יריב לוין: תודה שהגעת בהתרעה כל כך קצרה.
יריב לוין: ביקשתי, אם אפשר, לקבל הסבר תמציתי אבל קצת יותר לעומק של סוגיית מערך הסליקה הפנסיונית, בעיקר בהיבט איך זה אמור לעבוד, והחשוב מכל – איפה זה מגביר באמת את התחרות מבחינת היכולת של אנשים לעבור ממקום למקום.
אסי מסינג: מערכת הסליקה הפנסיונית נועדה למצוא גוף שהמטרה שלו לרכז בין כלל הגופים המוסדיים שקיימים במשק, ריכוז של העברת מידע וכספים באמצעות אותו גוף, בין כל הגופים, בינם לבין עצמם וייתכן שבעתיד העניין גם ישמש את הפרט עצמו.
אסי מסינג: הדוגמאות לכך ראשית זה הייעוץ הפנסיוני, שאדם בא ומבקש להצטרף למוצר כלשהו שמתאים לו, והוא בא ליועץ, אז היום כדי שהוא יוכל לקבל את המידע אילו חסכונות פנסיוניים יש לאותו גוף וחסכונות אחרים כדי שהיועץ יוכל לדעת להתאים לו את הדבר המתאים לו ביותר, הוא צריך לפנות באמצעות פנייה שהיא באמצעות פקסים וכו'.
אסי מסינג: המערכת הזאת מיועדת לעשות תקשורת בין אותו יועץ פנסיוני לבין יתר הגופים, כמובן בהסכמה של האדם שרוצה לחסוך, כך שניתן יהיה לקבל את כל המידע לאותו יועץ וניתן יהיה לתת לו את הייעוץ המיטבי ביותר ואת הבחירה הטובה ביותר.
אסי מסינג: פעולות אחרות שניתן יהיה להשתמש באמצעות המסלקה, למשל העברות כספים.
אסי מסינג: היום, בהתאם לתקנות שעברו לפני כשנה בכנסת, ניתן לנייד כספים מכל מוצר פנסיוני למוצר אחר, ובלבד שהניוד הוא למטרת קצבה.
אסי מסינג: זה כמובן מגביל את התחרות בתחום, והמוצר כאן יאפשר את אותו מעבר כספים ומידע בצורה קלה יותר, נכונה יותר, בפורמט אחיד, כך שלא יהיו עיכובים באותם מעברים.
אסי מסינג: בעתיד יש פעולות נוספות שניתן יהיה לבצע באמצעות אותה מסלקה, למשל ייתכן והצטרפות של עמיתים במישרים לגוף מוסדי, העברת טופס ההצטרפות, בנוסף תיתכן בעתיד גם הפעולה של משיכת הכספים וכיו"ב.
אסי מסינג: עיקר הפעילות כרגע נועדה לייעוץ, שהיא פעילות כמובן חשובה, וניידות הכספים.
יריב לוין: היום השיטה היא שהגוף המקבל פונה לגוף המעביר, או שהסוכן פונה במקביל לשניהם ומורה לגוף המעביר שיעביר לגוף המקבל?
יריב לוין: המטרה היא לפתור את בעיית הסנכרון הזאת, או שהרעיון הולך צעד אחד נוסף ואומר שהסוכן פונה לגוף הזה, והגוף הזה באופן אוטומטי במערכת שלו פשוט שואב את העניין ממקום אחד ומעביר אותו לשני כביכול מעל לראשו?
אסי מסינג: קודם כל, זה יעשה כמובן סדר באמצעות העברת אותן בקשות.
אסי מסינג: אבל היום בקשה של העברת כספים יכולה להתבצע הן באמצעות סוכן והן באמצעות פנייה ישירות לגוף המוסדי.
אסי מסינג: כמובן שכלל שהגופים הם יותר גדולים אז משתמשים בגופים לווייניים יותר ויותר.
אסי מסינג: אבל הסוכן הוא לצורך העניין השלוח של הגוף המוסדי, ולכן ההבחנה היא לא כל כך משנה בהקשר הזה.
אסי מסינג: הרעיון הוא לפשט את ההליך, ואופציה שבאמצעות גוף מרכז אחד אפשר יהיה לבצע את מלוא המכלול של ההעברות הללו מבלי שיהיו קשיים טכניים וגם הדבר ייעשה בצורה יותר מתאימה למאה ה-21 במובן של מערכת ממוכנת אחת שתאפשר לעשות את אותן העברות.
יריב לוין: ואז למעשה לסוכן יהיה יותר פשוט לעשות את זה, ולכן מרחב ההמלצות שלו יכול להתרחב.
אסי מסינג: זה יוריד כמובן חסמים, וגם פעולות שונות ומשונות שעושים גופים במטרה למנוע העברת כספים.
אברהם מיכאלי: השאלה היא מה זה ישנה את דמי הניהול שהיום אותם מוסדות גובים, ניהול הקופה עצמה.
אברהם מיכאלי: כי אני מבין שמקימים כרגע את המסלקה הזאת, המסלקה בעצם תטיל עוד הוצאות.
אברהם מיכאלי: איך אתם פותרים את העניין הזה?
אברהם מיכאלי: דבר שני, מבחינת מהירות, למה המסלקה הזאת תעבור יותר מהר מאשר המוסד?
אברהם מיכאלי: אין להם זכות לעכב לך את ההעברה.
אסי מסינג: כפי שציינתי, המטרה הראשונה נועדה בהקשר של הייעוץ הפנסיוני, ולאו דווקא אותן העברות כספים.