GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חיים אורון: על כרטיס הביקור של סגן יושב-ראש הכנסת לא כתוב שהוא סגן יושב-ראש הכנסת?
שלי יחימוביץ': זה נופל בגדר הסבירות.
ארבל אסטרחן: אם הוא כותב מכתב פוליטי מאוד?
יריב לוין: בסדר, אבל אני עדיין יושב-ראש ועדת הכנסת ובתור שכזה אני כותב מכתב פוליטי.
אייל ינון: נטען שיש לך שני כובעים.
אייל ינון: בכובע אחד אתה חבר הכנסת ובכובע השני אתה יושב-ראש ועדת הכנסת.
אייל ינון: אמרת בעצמך שהציבור שמקבל את המכתב יכול להבין שזאת העמדה של ועדת הכנסת, שזאת החלטה של ועדת הכנסת, ובכך יש הטעיה מסוימת.
יריב לוין: השר להגנת הסביבה, כשהוא כותב מכתב לחברי המרכז הוא לא עושה את זה כשר להגנת הסביבה.
יריב לוין: אז כיצד הוא יחתום?
אייל ינון: אינני יודע איזה כלל קבעה ועדת שמגר.
אייל ינון: אפשר לבדוק את זה.
חיים אורון: השר להגנת הסביבה – זה לא חלק מן התואר שלו?
חיים אורון: אני מנחש שכן.
שלי יחימוביץ': למה שר יכול לכתוב מכתב ולציין את תוארו ואילו ממלא תפקיד בכנסת לא יכול?
אייל ינון: פרופ' אסא כשר השתתף הן בוועדת זמיר והן בוועדת שמגר.
אייל ינון: יש להניח שהדברים ידועים לו.
אייל ינון: צריך לבדוק.
שלי יחימוביץ': אני מבינה את ההסתייגות, אבל עדיין באמת סביר שישתמשו בנייר מכתבים הנושא את תוארם ותפקידם.
חיים אורון: אני מחפש כל הזמן את ההתאמה לחיים.
חיים אורון: האם יהיו לו שני ניירות מכתבים, אחד כחבר הכנסת והשני כבעל תפקיד בכנסת?
שלי יחימוביץ': אתחיל לכתוב מכתבים כיושבת-ראש ועדת האתיקה.
שלי יחימוביץ': לא חשבתי על זה ...
ארבל אסטרחן: אם כך, סעיף 72 יימחק.
חיים אורון: היו לנו תפוקות סבירות היום.
יריב לוין: על סדר היום בקשת הממשלה להקדמת הדיון בהצעת חוק ההוצאה לפועל (תיקון מס' 29)(תיקון), התשע"א-2010, לפני הקריאה הראשונה.
מורן פרוינד: מייד תגיע היועצת המשפטית לאה רקובר, והיא תציג את הדברים יותר בפירוט, אך אני אסביר את הרקע לבקשה: במסגרת תיקון 29 לחוק ההוצאה לפועל תוקן סעיף 3א, שקובע ייחוד עיסוק לרשמי הוצאה לפועל.
מורן פרוינד: הסעיף קובע שמי שמונה לרשם להוצאה לפועל יכהן בתקופת המינוי בתפקיד זה בלבד.
מורן פרוינד: לגבי רשמי הוצאה לפועל שמונו לפני תחילת התיקון, נקבעה הוראת מעבר, שקובעת שהתיקון יחל בתוך 18 חודשים מיום תחילתו של התיקון, כלומר ב-15 בנובמבר 2010.
מורן פרוינד: מבוקש פה להאריך את תוקף הוראת המעבר לששה חודשים נוספים, כלומר עד 15 במאי 2011, וזאת לאור שתי הצעות חוק שכרגע מונחות על שולחן הכנסת: ההצעה הראשונה נוגעת לסמכותם של רשמי בתי משפט.
מורן פרוינד: על-פי ההצעה, לרשמי בתי משפט תוקנה סמכות לדון בתיקים אזרחיים בסכום של עד 50 אלף שקלים.
מורן פרוינד: ההצעה השנייה נוגעת לסמכותם של רשמי הוצאה לפועל, וקובעת שרשמי הוצאה לפועל יהיו עובדי מדינה.
מורן פרוינד: שתי הצעות החוק הללו עברו ב-13 באוקטובר בוועדת השרים לענייני חקיקה, ואם הן תתקבלנה- -
דוד רותם: הן כבר עברו קריאה ראשונה.
מורן פרוינד: אם הצעות החוק תתקבלנה, זה ישפיע על אופן חלוקת מערך כוח האדם בין שתי המערכות, לכן יש צורך להאריך את ייחוד העיסוק במשך ששה חודשים נוספים.
יריב לוין: המשמעות היא שבמקום להחליט כרגע מי מהרשמים שייך לאיזה מערכת, ההחלטה הזו תתקבל בעוד ששה חודשים, אחרי שהחוקים יעברו, ותהיה ועדת מינויים לרשמי הוצאה לפועל, שהיא תדון גם במינויים של הרשמים הקיימים – זו התוכנית?
דוד רותם: כבר היום יש רשמי הוצאה לפועל ויש רשמי בתי משפט.
דוד רותם: שתי הצעות החוק, שנאמר כך, אני מוכן גם להיכנס לגופו של החוק הזה, לא ייגמרו בששה חודשים, משום שבאחת מהצעות החוק רוצים להעביר סמכות לרשמי בתי משפט שאינם ממונים על-ידי הוועדה לבחירת שופטים.
דוד רותם: הרבה פעמים יש הערה, כאשר נשלחים לקורס הכנה לשפיטה: מתאים לתפקיד רשם, אך אינו מתאים לתפקיד שופט - הם יוכלו לדון פתאום בתביעות עד 50 אלף שקל, כלומר מי שמונה כשופט ומונה לבית משפט לתביעות קטנות יהיה מוגבל ל-30 אלף שקל, אבל מי שמונה לרשם, כי הוא עוד לא מתאים לשופט, ידון ב-50 אלף שקל.
דוד רותם: זה ניסיון, אבל שיטת מצליח זה בסדר, אתה יודע.
דוד רותם: הדבר השני שהוא נכון זה העניין של חוק הרשמים וההוצאה לפועל, שזה חוק סביר, וצריך יהיה להעביר אותו.
דוד רותם: יש בו מספר בעיות, כי אתה מצד אחד, יש להם תפקיד מעין שיפוטי, מצד שני, יש להם תפקיד של עובד מדינה, ותהיה להם בעיה בסמכויות.
דוד רותם: הוראת השעה תפקע ב-16 בנובמבר.
דוד רותם: אנחנו היום ב-1 בנובמבר.
דוד רותם: כלומר בעצם משרד המשפטים מחליט שוועדת החוקה תדון לפי סדר היום שלו.
דוד רותם: הרי ידעתם על זה כבר לפני חודש, ביום שהגשתם את שתי הצעות החוק.
לאה רקובר: אבל לא הצלחנו.
לאה רקובר: חייבו אותנו לפרסם תזכיר לציבור.
לאה רקובר: המצב היה כזה: הנהלת בתי המשפט ומשרד המשפטים ניהלו מגעים עם משרד האוצר.
לאה רקובר: זה תהליך מורכב ושלם של קידום של שתי הצעות החוק – האחת בעניין מינוי רשמים מינהליים להוצאה לפועל, והשנייה, הסמכת רשמים.
לאה רקובר: מאחורי הקלעים נעשתה עבודת מטה מאוד משמעותית, שתאפשר את השארתם של אותם רשמים בתוך מערכת בתי המשפט, וכדי שההוצאה לפועל יוכלו לקבל רשמים חדשים.
דוד רותם: את יודעת מה את אומרת בעצם – אתם עשיתם עבודה רצינית מאוד.
דוד רותם: עכשיו אתם אומרים דבר אחד, ואתם אומרים לי את זה כיושב ראש ועדת חוקה: אנחנו מבקשים ממך, יש לך 16 יום, בתוכם שתי שבתות ושני ימי ששי, לגמור את החוק הזה.
דוד רותם: אל תעשה עבודה רצינית, אלא תאשר אותו, כי אם תעשה עבודה רצינית, זה ייקח לך יותר מדי זמן.
דוד רותם: אז תכניסו את זה לחוק ההסדרים – הרבה יותר פשוט.
לאה רקובר: אנחנו ממש רצים אחרי הזנב שלנו.
לאה רקובר: מרגע שידעה שהאפשרות הזו הפכה להיות מעשית, וראינו את האופק, נראה לנו נכון לא לעשות את החלוקה הזאת, ומרגע שרצנו למשרד המשפטים, צמצמנו אפילו את התקופה של פרסום התזכיר מחודש לשלושה שבועות, רצנו לממשלה לקבל קיצור של המועד- -
דוד רותם: למה אתם לא מתחילים לרוץ חצי שנה קודם?
לאה רקובר: אדוני, יושב ראש ועדת חוקה, אתה מכיר אותנו.
לאה רקובר: אתה יודע שכל הזמן אנחנו רצים.
דוד רותם: נכון, אבל כפי שאתם יודעים, אני לא יכול לרוץ.
דוד רותם: אני הולך לאט.
דוד רותם: אתם מנסים להכריח אותי לרוץ.
רחל אדטו: מה יקרה אם זה לא יאושר?
דוד רותם: אסון גדול, כי ב-16 בחודש לא יהיו רשמים.
לאה רקובר: יהיו רשמים, אבל - -
אברהם מיכאלי: לא תהיה חלוקת תפקידים בין רשם בית משפט לבין רשם.
אברהם מיכאלי: איזה נזק ייגרם לכם?
רחל אדטו: אם לא יאושר, ואם לא תהיה החלוקה, מה המשמעות?
לאה רקובר: תהיה חלוקה.
לאה רקובר: הוראת השעה תגיע לסיומה, ואנחנו נצטרך לקבוע לגבי רשמים, וזה רק לגבי הרשמים הוותיקים; הרשמים החדשים, שלפי החוק, תיקון 29, מרגע שמונו, הם מונו באופן ייעודי להוצאה לפועל או לבתי המשפט.
לאה רקובר: לגבי הוותיקים, השאיפה שלנו, להשאיר לפחות את רובם- -
אברהם מיכאלי: רשמי בית משפט.
לאה רקובר: ואם הצעת החוק לא תאושר, אנחנו נצטרך לקחת אותם, ולקבוע מי יעסוק רק באופן ייעודי להוצאה לפועל, בה בשעה שאנו יודעים שאנו מתקדמים גם עם משרד האוצר – לא הכול תלוי בנו.
לאה רקובר: אני מקבלת באהבה את הערות חברי הכנסת- -
נסים זאב: זה נזק לבית המשפט.
דוד רותם: אני יכול להבטיח לכם.
דוד רותם: החוק הזה יעבור אצלי עד 16 בנובמבר - אני יכול גם להבטיח לכם.
רחל אדטו: למה אנחנו יושבים פה?
דוד רותם: אתם צריכים להחליט שהוא מגיע אליי בכלל.
אברהם מיכאלי: אני רוצה שתעריכו את עבודת ועדת החוקה.
אברהם מיכאלי: הוא מכנס אותנו מיום ראשון עד מוצאי שבת, הוא לא נותן לנו מנוחה.
דוד רותם: יותר מזה - זה לא יוארך בששה חודשים אלא ב-12 חודשים, כי אני לא מאריך שום דבר בששה חודשים, כי אני אף פעם לא סומך, שבששה חודשים תסיימו את העבודה.
דוד רותם: צריך להעביר להם את זה מהר, אדוני, כדי שזה יבוא היום- -
רחל אדטו: לממשלה יש הכוח.
רחל אדטו: אם הממשלה רוצה חקיקה מיטיבה וטובה, תתכבד הממשלה ותעמוד בלוחות זמנים, שכל אחד שעומד ומגיש הצעות חוק, והחקיקה שלו עוברת וכדומה, צריך לעמוד בלוחות הזמנים.
דוד רותם: את צודקת במאה אחוז, רק את מדברת על הממשלה.
רחל אדטו: שלך.
דוד רותם: שלי וגם שלך.
דוד רותם: אבל הממשלה הזו – יש משרד המשפטים ומשרד האוצר וועדת כספים וועדת חוקה וועדת עבודה ורווחה- -
רוברט אילטוב: אנחנו בעד הפרדת רשויות.
רוברט אילטוב: הכנסת תחוקק.
יריב לוין: רבותיי, אין הערות נוספות.
יריב לוין: הצבעה בעד – 6 נגד – אין נמנעים – אין הבקשה אושרה
יריב לוין: בעד – 6, אין נגד, אין נמנעים, הבקשה אושרה, בקריאה ראשונה בלבד, כמובן.
יריב לוין: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכנסת.
יריב לוין: מאחר והנושא הראשון מחייב את נוכחותו של יושב ראש הקואליציה שצריך להציג אותו, ברשותכם אתחיל מסעיף ד' ואחר כך נעבור הלאה בהתאם לסדר היום.
יריב לוין: סעיף ד' עניינו קביעת ועדה לדיון בנושא "אחריות אתר האינטרנט לתגובות גולשים" הצעה לסדר היום של חבר הכנסת מסעוד גנאים (3934) שהוסבה מהצעת חוק שמספרה פ/18/2626 .
יריב לוין: במליאה נשמעו הצעות להעביר את ההצעה מוועדת חוקה חוק ומשפט לוועדת המדע והטכנולוגיה ולוועדה למעמד האישה.
יריב לוין: יושב ראש ועדת חוקה חוק ומשפט הודיע שהנושא לא שייך לוועדה שלו.
יריב לוין: יו"ר הוועדה לקידום מעמד האישה לא העבירה אלינו את התייחסותה ואילו יו"ר ועדת המדע והטכנולוגיה ביקש להעביר את הנושא אליו מאחר וזה בסמכות הוועדה שלו, כך ביקש ממני בעל פה גם חבר הכנסת גנאים.
יריב לוין: חבר הכנסת טיבי בבקשה.
אחמד טיבי: אכן אדוני היושב ראש, חבר הכנסת גנאים מבקש להעביר את הנושא לוועדת המדע והטכנולוגיה שהיא הוועדה הרלוונטית.
אלכס מילר: למה לא חינוך?
יריב לוין: משום שזה לא הוצע במליאה ומשום שזה באמת במגרש של ועדת המדע והטכנולוגיה לטעמי, מאחר וכך מבקש גם המציע, אני לא רואה סיבה לא להיענות לבקשה שלו ולהעביר את הנושא לדיון בוועדת המדע והטכנולוגיה.
יריב לוין: בקשות חברי הכנסת להקדמת הדיון בהצעות חוק הבאות, לפני הקריאה הטרומית
יריב לוין: הנושא הראשון הצ"ח ניירות ערך חיים כץ(תיקון – דחיית חובותיה של חברה ציבורית לבעלי השליטה בה), התשע"א-2010 (פ/2627/18) הצעת חבר הכנסת חיים כץ.
יריב לוין: אני אציג את הבקשה.
יריב לוין: אני אקריא את מכתבו של חבר הכנסת חיים כץ כפי שהועבר אלי: "אבקש לקבל פטור מחובת הנחה להצעת חוק ניירות ערך (תיקון – דחיית חובותיה של חברה ציבורית לבעלי השליטה בה), התשע"א-2010.
יריב לוין: בשנים האחרונות אנו עדים לתופעה כמעט ייחודית למשק הישראלי, בעלי השליטה בחברה מודיעים כי החברה מתקשה לפרוע את חובותיה לבעלי האג"ח.
יריב לוין: כתוצאה מכך שווי האג"ח פוחת באופן דרסטי, האפשרויות העומדות לבעלי האג"ח במקרה שכזה מצומצמות ביותר.
יריב לוין: אנו עדים לא פעם בתקופה האחרונה ביתר שאת למקרים בהם בעלי האג"ח שמממנים למעשה בכספם את פעילות החברה יוצאים וידם על ראשם, ואילו החברה ובעלי השליטה בה זוכים למעשה לויתורים מפליגים על חשבון כספי הציבור באופן שגורם לתחושת אי צדק.
יריב לוין: משכך התבקש הפטור.
יריב לוין: ההצעה עברה לקבלת עמדת הממשלה, עמדת ועדת השרים הייתה תמיכה בקריאה טרומית בלבד בכפוף לתיאום המשך תהליכי החקיקה עם משרד המשפטים האוצר והרשות לניירות ערך.
יריב לוין: על פי רוב במצב הזה הממשלה גם מביעה את הסכמתה ונותנת את הפטור באופן שמייתר את הצורך לדון בעניין הזה בוועדה".
יריב לוין: זה לא נעשה כך הפעם, אני לא יודע אם זה נעשה בשוגג או שנעשה מתוך סיבה, אבל אני כמובן מביא את העניין בפניכם ואני מבקש לשמוע התייחסויות, ואם אין נוכל להצביע.
דוד רותם: עם מי זה צריך להיות בתיאום?
יריב לוין: עם משרד המשפטים, משרד האוצר והרשות לניירות ערך.
יריב לוין: מי בעד הבקשה של חבר כנסת חיים כץ הצבעה בעד – 8 נגד – אין נמנעים אין הבקשה אושרה.
יריב לוין: הנושא השני, בקשה להקדמת דיון בהצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (מאסר מינימום בשל הפקרת אדם שנפגע בתאונה ואיסור עריכת הסדר טיעון עם הנאשם בעבירה) התשע"א -2010 (פ/2626/18) הצעת חברת הכנסת רונית תירוש וחבר הכנסת זאב ביילסקי.
יריב לוין: גם ההצעה הזו על פי בקשתם הועברה לוועדת השרים לחקיקה על ידי ועדת הכנסת, אני מבין שעמדת הממשלה הייתה להתנגד להצעה ומשכך גם לא ניתן לה פטור.
יריב לוין: בעקבות זאת פנה אלי חבר הכנסת ביילסקי וביקש להביא את הנושא להצבעה.
יריב לוין: כפי שהודעתי כבר בתחילת כהונתי, אני אכבד את הבקשות האלה וכך צריך להיות.
יריב לוין: חבר הכנסת ביילסקי בבקשה.
זאב בילסקי: תודה רבה אדוני היו"ר.
זאב בילסקי: בשם חברתי רונית תירוש בשמי ובשם עוד מספר אנשים שחתמו על הצעת החוק הזו, יש לפעמים מקרים, יושב ראש הקואליציה, לא חרבה ירושלים אלא משום שלא נהגו לפנים משורת הדין.
זאב בילסקי: יש לפעמים מקרים שצריך להפסיק להסתכל כל הזמן מה אנחנו עושים כקואליציה אופוזיציה.
זאב בילסקי: ישנה היום מכת מדינה שקוראים לה תאונות פגע וברח.
זאב בילסקי: נחשפתי לעניין הזה כתוצאה מהמקרה המצער של הילד אמיר בלחסן בן ה- 12, שנדרס והזוג שדרס אותו עזב אותו מדמם על הכביש, אף אחד לא יודע כמה זמן הוא שכב שם.
זאב בילסקי: יכול להיות שאם היו עוצרים את האוטו ורק מצלצלים למד"א ומזעיקים עזרה, יכול להיות שהיום היה אתנו בסדר.
זאב בילסקי: הילד הזה הפך לצמח לכל החיים, הוא היה כאן בכנסת ובוא פעם נוספת כשאני אסביר לכולם מה עשתה לנו ועדת השרים.
זאב בילסקי: קשה לי להאמין שנושא כזה שהפך למכת מדינה, אף אחד לא רוצה לטפל בו.
זאב בילסקי: הצענו דרך לטפל בו - - -
דוד רותם: הגשתי עוד לפניכם הצעת חוק.
זאב בילסקי: אני יודע אני בטוח שגם ההצעה שלך והצעות נוספות של אנשים בהחלט ראויות.
זאב בילסקי: ציפיתי שוועדת השרים תבוא ותגיד נעביר את זה אבל נקבע לזה כללים.
זאב בילסקי: לדוגמה, בוועדת חוקה חוק ומשפט מתגלגל כבר כמה זמן חוק הבניית ענישה, זה נקרא עונש מוצא.
זאב בילסקי: יש היום הרבה מאד הגיון כי משרד המשפטים וגם השופטים מתנגדים לעונשי מינימום.
זאב בילסקי: לכן ציפיתי שבנושא שהפך למכת מדינה, שמאות אנשים בשנה נשכבים על הכביש, אנשים עוזבים אותם ואחר כך מתארים לנו מה קרה.
זאב בילסקי: עורך הדין שמייצג את הצד הפוגע תמיד יאמר שהוא קפא, קיבל הלם.
זאב בילסקי: בדקתי את רוב המקרים האלה של האנשים שהסתלקו משם וראיתי שהם עבדו בצורה מאד מסודרת, הלכו הביתה, רחצו את האוטו, התקשר לערוץ 2, התקשר לסוכן ביטוח.
זאב בילסקי: הזוג הזה שדרס את אמיר בלחסן רחץ את האוטו ונסע לראשון לציון.
זאב בילסקי: אני חושב שמהבית הזה צריך לקרוא איזה קול שאומר אנחנו לא מוכנים להסכים עם מכת המדינה, שאנשים פוגעים זה קורה לכולנו חס וחלילה, אבל להשאיר את האנשים מתבוססים בדמם זה בלתי אפשרי.
נסים זאב: יש תקדים ששופט פסק 20 שנה.
נסים זאב: אם יש תקדים כזה אף אחד לא חוסם את השופטים אז נחליף את השופטים, אנחנו נקבע מי השופטים שראויים לשפוט.
נסים זאב: למה זה כל כך דחוף?
זאב בילסקי: השופט גורפינקל פסק בצעד אמיץ ויוצא דופן והטיל 20 שנה על נהג עבריין שהרג את מיטל אהרונסון זיכרונה לברכה והפך את מלי יזדי חברתה לנכה לכל החיים.
זאב בילסקי: הוא הטיל עליו 20 שנה, 12 שנים על ההריגה, עוד 4 שנים על הפציעה של מלי ו- 6 שנים על הפקרה.
זאב בילסקי: זה פסק דין יחידי שאני מצאתי מתוך מאות מקרים.
זאב בילסקי: אצל אמיר בלחסן עשו עסקת טיעון.
דוד רותם: עוד מעט יגיע תיק של תאונת פגע וברח שאני מבטיח לך שהעונש לא יפחת מעשר שנים.
זאב בילסקי: בעקבות כל ההערות, אדוני יושב הכנסת - - -
ראובן ריבלין: אין לי אפילו זכות הצבעה.
זאב בילסקי: אבל יש לך השפעה, ראיתי שנושא חוק ההסדרים פחת בצורה משמעותית בלי שאדוני נאלץ להצביע על זה בכלל.
זאב בילסקי: כלומר אני מעריך שיש לאדוני, בתור יושב ראש הכנסת, ואתה שומר על כבודה של הכנסת, יש לך השפעה על חברים מסוימים.
זאב בילסקי: כל מה שאני מבקש זה לאפשר לנו להעלות את זה ביום רביעי, ודבר שני לאפשר לי עד יום רביעי לנסות ולשכנע את שר המשפטים להצמיד את זה לאותו חוק הבניית הענישה.
זאב בילסקי: אני לא אקדם את הצעת החוק הזו יחד עם חברי אלא בהסכמת הממשלה ואז לפחות הכנסת מסמלת שהנושא הזה חשוב לה ולא טאטאה את זה מעבר לשטיח.
זאב בילסקי: אני מאד מבקש לנהוג פה פעם אחת בצורה קצת יוצאת דופן.
זאב בילסקי: חוץ מזה מגיע לי, אני כבר שנה ו-8 חודשים פה וכל פעם דוחים את הכול.
זאב בילסקי: לפחות צריך לתת הרגשה טובה לחבר.
זאב בילסקי: רונית תירוש: קודם כל אני רוצה להשיב לחבר הכנסת נסים זאב בנושא הדחיפות, קידמנו את ההצעה הזו לפטור מחובת הנחה משום שהשבוע מציינים את יום הבטיחות הלאומי.
זאב בילסקי: התחלנו לציין אותו ביום שני בכנס מאד מכובד שהיה כאן באודיטוריום.
זאב בילסקי: דווקא בעת הזו, כשעל סדר היום והתקשורתי בא הנושא של בטיחות בדרכים, אין ספק שגם הנושא של תאונות פגע וברח שזו תופעה מאד כאובה בחברה הישראלית, הנושא הזה יעלה ועולה במהלך השבוע ביתר שאת.
זאב בילסקי: הציבור מצפה מהמחוקקים שיעשו מעשה.
זאב בילסקי: כל פעם שיש תאונת פגע וברח הפניה הראשונה היא מדוע לא עושים מעשה.
זאב בילסקי: מדוע במקרים שכאלה בתי המפשט והפרקליטות מסיימים את זה בעסקאות טיעון.
זאב בילסקי: מדוע הענישה היא כל כך קלה, מדוע לא מחמירים?
זאב בילסקי: האצבע המאשימה באה אלינו, זה בכלל לא עניין מפלגתי, זה עניין שלנו כמחוקקים שצריכים לשרת את הציבור ולהשיב על ציפיותיו.
זאב בילסקי: אני חושבת שזו הייתה סטירת לחי מאין כמוה.
זאב בילסקי: אני לא זוכרת הצעת חוק שלי שאני מקדמת כמו שהשקעתי בנושא הזה.
זאב בילסקי: פגשתי את שר המשפטים, שבאופן מאד מפתיע, אני לא יודעת למה הוא לא היה הסנגור שלנו בוועדה.
זאב בילסקי: משום שהוא אמר לי רונית, כלו כל הקיצין, נמאס לי ממה שקורה בכבישים, תעשי מעשה, אני בעד.
זאב בילסקי: דברתי עם היועץ המשפטי לממשלה ויינשטיין, אמר לי, תעשי מעשה אני בעד.
זאב בילסקי: נסעתי לבית דגן, לראש אגף תנועה במשטרת ישראל הוא אמר לי, אני בעד למרות שאני קצת סקפטי כי עונשי מינימום כבר קיימים אבל מרבית השופטים מתעלמים מהם ובאופן מאד חריג ובוטה יש שופט תעבורה בירושלים שהוא הכי מצפצף על עונשי המינימום ועושה מה שבראש שלו כי יש דעה שאומרת שאם תגביל את השופטים בשיקול דעתם ותכתיב להם עונשי מינימום הם ילכו אחורה ויתנו זיכוי למי שאשם כי אתה לא צריך לכבול אותו.
זאב בילסקי: אתמול עלה רעיון ומי שמבין במשפטים מבין טוב ממני את הנושא, להציע עונשי מוצא.
זאב בילסקי: אולי באמצעות הדיונים של הבניית המשפט של הוועדה שלך, חבר הכנסת רותם, אפשר להכניס את הנושא לא של עונשי מינימום אלא עונשי מוצא שעדיין משאירים שיקול דעת לשופט להחליט אחרת, אבל הוא יצטרך לנמק מדוע החליט אחרת.
זאב בילסקי: אני אומרת שזה בנפשנו, זה לא סתם חוק, זה חוק שהציבור משווע לקיומו ולמימושו ואנחנו מוכנים לכל פשרה בניסוח, אבל אל תפילו את זה.
זאב בילסקי: לכן אנחנו מבקשים את העזרה שלכם.
אריה ביבי: יושב ראש הכנסת, יושב ראש הוועדה, חבריי חברי הכנסת, את העניין של פגע וברח אני מכיר היטב מעבודתי הקודמת.
אריה ביבי: אני חושב שיש פה לקונה במתן עונש מסגרת, לעיתים יש נהגים שפוגעים ולא מרגישים, לעיתים נניח אתה נמצא בכפר, אתה פוגע ואם אתה עוצר, דינך נגזר.
אריה ביבי: צריך לשמוע את רחשי הציבור, צריך לזהות את כאב הציבור ולהתאים את החוק למציאות.
אריה ביבי: ההצעה של עונש מוצא היא ההצעה הכי טובה.
אריה ביבי: היא לא מגבילה את השופט ומכניסה אותו ב"דל"ת אמות" והוא חייב לקבוע את מה שכתוב למרות שזה נעשה בלי שהנהג הרגיש ועוד הרבה סיבות.
אריה ביבי: אבל מאידך, עונש מוצא נותן לשופט להסיר מגבלות.
אריה ביבי: לכן אני תומך בחוק הזה עם התיקון.
זאב אלקין: שתי הערות, הראשונה, זה לא המקום לדיון על תוכן החוק אבל ברור שזה חוק שיש בו הרבה הצדקה ותמיכה.
זאב אלקין: יחד עם זה, יש כאן שני עניינים פרוצדוראליים, הראשון, כידוע נכון לעכשיו המשלה מתנגדת, אני שומע מקרב חבריי שיש כמה סיעות שלדעתי השרים ישמחו להגיש ערר ולהיאבק על החוק הזה בוועדת שרים לחקיקה, אבל יש לנו הסדר שעמדנו בו מול הממשלה, מתחילת עבודתה של הכנסת, שאנחנו מעבירים בפטור לדברים שהממשלה תומכת והממשלה הרחיבה את המכסה של ועדת שרים לחקיקה ואפשרה את הגשת החוקים בדרך זו לכן אני חושב שזה לא נכון לשבור פה את הכלל כי תהיינה לזה השלכות גם לגבי חברי כנסת אחרים.
זאב אלקין: נקודה שנייה, כרגע הצעת החוק שלך עומדת על סדר היום ביום שלישי.
זאב אלקין: יום שלישי הוא יום שמגיעים דברים רק בהסכמה עם הממשלה לכן הפטור הזה לא יעזור כי בכל מקרה לפי ההסכמה בין הממשלה לכנסת ביום שלישי לא מביאים חקיקה פרטית שהיא לא בהסכמה לכן ממילא אי אפשר להעלות את זה.
זאב אלקין: מה שאני מציע לך זה כרגע למשוך את הבקשה מוועדת הכנסת ויחד עם זה שמעתי שהיו כמה סיעות שירצו שהשרים שלהם יגישו עררים לוועדת שרים לחקיקה ושם לנהל את הקרב מתוך כוונה לנסות ולנצח בו.
זאב אלקין: יש צדק בפן המהותי חברת הכנסת תירוש ואתה הצגתם, אבל בפן הפרוצדוראלי, גם אם נצביע בעד היום זה לא יעזור כי זה לא יכול לעלות היום ודבר שני זה גם לא נכון לשבור את ההתנהלות מול הממשלה כי יהיו לזה השלכות על חוקים הבאים בתור שאנחנו מגישים לוועדת שרים לחקיקה בדרך הזו.
דוד רותם: אדוני היושב ראש, אין ספק שהחוק הזה חשוב מאד, חוק נכון ואני תמה על ועדת השרים.
דוד רותם: אם הבקשה שלכם תבוא היום להצבעה, אני אצביע בעד הפטור, בניגוד לעמדת הקואליציה.
נחמן שי: אני שמח לשמוע את דבריך.
דוד רותם: אני גם אצביע בעד דיון בשביתה הכללית לפי בקשתך.
ראובן ריבלין: יושב ראש ועדת החוקה, לא חתמת על התחייבות?
דוד רותם: כפי שאדוני יודע, לא חתמתי על התחייבות לכן כל החוקים שיוצאים מחוק ההסדרים לא הולכים לוועדה שלי.
ראובן ריבלין: זו סנקציה מותרת.
ראובן ריבלין: אני לא חתמתי אף פעם על שום דבר מאז הכנסת ה-12, פחדתי שיחזירו את ירושלים ולא הייתי יכול.
דוד רותם: מה שיקרה, זה יגיע מחר להצבעה והקואליציה תנצח והיא תפיל את החוק הזה.
דוד רותם: אז ששה חודשים אי אפשר יהיה להעלות את החוק הזה למרות שיש לי חוק כזה שמונח על השולחן.
דוד רותם: מצד שני, מכיוון שאתם מדברים על צירוף החוק הזה להצעת חוק שממילא מתנהלת אצלי בוועדה, הבניית שיקול הדעת השיפוטי, נכניס את זה בכל מקרה, גם אם לא תהיה הצעת חוק.
דוד רותם: כשאנחנו דנים בעונשי המוצא וכו', הנושא של תאונת פגע וברח יהיה שם.
דוד רותם: לכן אני מצטרף להצעה של חבר הכנסת אלקין לא למשוך את הבקשה שלכם, לבקש לדון בה בשבוע הבא.
דוד רותם: שוועדת הכנסת תדון בה בשבוע הבא ואני מקווה שיחזור שר המשפטים ביום חמישי בערב, אפשר יהיה לדבר אתו ולשכנע אותו להסכים לדברים האלה, זה יהיה הרבה יותר נכון.
אברהם מיכאלי: גם אתה___ דרך ישראל ביתנו?
דוד רותם: לי אין שרים, אני עובד אצל השרים.
יריב לוין: חבר הכנסת מיכאלי, הגענו לזמנים טובים שבליכוד יש יותר משמעת מישראל ביתנו.
יריב לוין: אובדן שליטה כזה לא ראיתי פה הרבה זמן.
יריב לוין: חבר הכנסת מוזס בבקשה.
מנחם אליעזר מוזס: אדוני יו"ר הוועדה, אדוני יו"ר הכנסת, היועץ המשפטי, חבריי חברי הכנסת.
מנחם אליעזר מוזס: החוק הזה מוסרי ממדרגה ראשונה, חוק ייעודי, חוק שצריך לעבור כמה שיותר מהר.
מנחם אליעזר מוזס: החוק הזה בא בעקבות אמיר בלחסן, שכחת לציין שאחרי התאונה הם עוד הלכו למסעדה והיה גם מקרה שאחרי התאונה הלכו לישון.
מנחם אליעזר מוזס: הדברים האלה לא יאומנו.
מנחם אליעזר מוזס: אם ועדת שרים לענייני חקיקה כשלה צריכים להגיש ערר ולהילחם שם וכל הפרוצדורות האלה הם רק סגולה לקבור את החוק הזה כדי שיצטרכו לחכות עוד חצי שנה כאשר בינתיים שומעים שנהרגו לצערנו בתאונות דרכים במדינה הזו יותר מאשר בכל מלחמות ישראל וכל הטרור, זה נורא ואיום מה שקורה בתחום הזה.
מנחם אליעזר מוזס: בפרט ההפקרות האחרונה של תאונת פגע וברח, רק אתמול התקשר אלי משהו שהלך בצד הכביש, הוא נפל מישהו כמעט פגע בו במילימטר והוא טס הלאה כאילו לא קרה שום דבר, אפילו האיץ את המהירות במקום עירוני.
מנחם אליעזר מוזס: ההפקרות הזו צריכה להיפסק וזה על ידי החקיקה הזו.
מנחם אליעזר מוזס: כמובן שלא יהיו סיפורים של הסדרי טיעון, כמו שנתנו לילד הזה אמיר בלחסן לדמם והלכו למסעדה והגיעו לעסקת טיעון של שלוש שנים, אחרי שירד שליש על התנהגות טובה זה אומר שבעוד שנתיים הם ישתחררו.
מנחם אליעזר מוזס: אלה שפגעו באמיר ופצעו אותו קשה, ראינו אותו בכנסת וזה היה נורא ואיום לראות אותו, מחובר לכל המכשירים והצינורות אחרי שראינו את התמונה שלו מבר המצווה איך כולם עומדים ובוכים סביב לילד הזה.
מנחם אליעזר מוזס: הוא יישאר לעולם ועד נכה ואלה שפגעו בו יסתובבו חופשי תוך שנתיים, כשאחרי שפגעו בו הלכו למסעדה.
מנחם אליעזר מוזס: מה קורה אתנו?
מנחם אליעזר מוזס: אנחנו צריכים להילחם בשביל הנושא הזה, להילחם בוועדת שרים לחקיקה, אני מקווה שיהיה יותר משר אחד שיתנו ערר.
אברהם מיכאלי: אני לא סומך על ישראל ביתנו לכן אני אאלץ לעשות את זה.
מנחם אליעזר מוזס: בסדר גמור, תעשה את זה.
דוד רותם: חבר הכנסת ביילסקי, שמעת את ההצהרה של חבר הכנסת מיכאלי, אני לא צריך להתערב, ש"ס תסדר את זה.
נסים זאב: שמא יתפרש שמא יש כאלה שיש להם יותר רגישות או פחות רגישות בכל מה שקשור בתאונות פגע וברח.
נסים זאב: יש קונצנזוס לנושא, כולנו רגישים השאלה איפה המגרש צריך להיות, בוועדת שרים ושיהיה קונצנזוס גם בכנסת, או להיאבק שדווקא מחר זה יבוא ואז בעל כורחנו נגיד לא.
נסים זאב: אני חושב שזה לא נכון, לא צריכים לנתח עכשיו מקרים כאלה ואחרים, כולם מכירים את המקרים, אני גם לא בטוח שנהיגה בשכרות פחות חמורה, כאשר בארצות הברית נותנים 20 שנות מאסר, ממש כמו רצח.
נסים זאב: האם אנחנו רוצים ללכת על מינימום של עונשים, אפשר לתת את זה בהרבה תחומים ולהרחיב את היריעה ואולי לכופף את השופטים ולהכריח אותם בהרבה תחומים שלדעתי יש מקום לא לתת עסקת טיעון.
נסים זאב: אבל ברגע זה, בסיטואציה הזו, נכון למשוך ולחכות עוד שבוע.
יריב לוין: חברי הכנסת ביילסקי ותירוש, האם אתם מקבלים את ההצעה שהציע יו"ר הקואליציה, כאשר מצידי במידה ואתבקש כמובן אביא את זה להצבעה נוספת במידה ותבקשו לעשות זאת, או שאתם מבקשים לקיים עכשיו הצבעה.
יריב לוין: ההחלטה היא שלכם.
זאב בילסקי: יש לי שאלה משום שאני חדש, לידידי יו"ר הקואליציה, אם אני אסדר לך שדניאל בן סימון יחתום על נאמנות, זה יכול לעבור?
זאב בילסקי: לעצם העניין, אני מאד התרגשתי ממה שנאמר פה, אנשים דברו בין קואליציה ואופוזיציה שיש תמיכה ולכן, גם אם אני יכול ברוב מקרי לגרום לזה שיקרה, אני חושב שלא יפה שהנושא יעלה בצורה כזו ולכן אנחנו מקבלים את ההצעה של יושב ראש הקואליציה, של חבר הכנסת רותם ושל ש"ס ונדחה את זה.
יריב לוין: ככל שיהיה צורך תודיעו לי ואז אני אביא את זה שוב להצבעה.
יריב לוין: פניית יו"ר הכנסת בדבר מינוי קצין הכנסת
יריב לוין: אני עובר לנושא הבא, פניית יו"ר הכנסת בדבר מינוי קצין הכנסת, אדוני יושב ראש הכנסת בבקשה.
ראובן ריבלין: הערה לחברי הוועדה שפנו אלי בנושא הקודם, כאשר יש סמכות ליושב ראש הכנסת, הוא יכול להפעיל אותה.
ראובן ריבלין: בנושא הקדמת דיון ופטור מחובת הנחה אין לו שום סמכות.
ראובן ריבלין: ברגע שהועדה מחליטה לפטור הוא מעלה את זה על סדר היום, ברגע שהוועדה מסרבת לחתום הוא גם לא יכול להעלות את הזה על סדר היום.
ראובן ריבלין: לכן, כל ההערות שהיו מאד מחמיאות לי, אבל אני לא לוקח לעצמי סמכויות שאין לי.
ראובן ריבלין: האם להעלות על סדר היום את חוק ההסדרים או לא זה סמכותו של יושב ראש הכנסת.
ראובן ריבלין: באתי היום בהתאם למצוות החוק, לפני כחצי שנה סיים את תפקידו קצין הכנסת האלוף שד"ר, יאצ'קו והתפנה מקומו.
ראובן ריבלין: שאלתי את עצמו האם נפנה למחוזות חיצוניים לכנסת על מנת למצוא קצין כנסת אחרי שגידלנו דור שלם אשר התפתח בתוך המערכה וגם במשך עשר השנים הוא פיתח את המערכת כולה להבנת כל נושא הביטחון הקשורים בשמירה על הכנסת ועל חברי הכנסת.
ראובן ריבלין: הם למדו וינקו מפיו את תורת הביטחון על כל מרכיביה וכל מה שקשור לביטחון פרלמנטארי ואיומים שקיימים על הפרלמנט.
ראובן ריבלין: החלטתי שטוב יהיה אם ניתן אופק למערכת שגדלה כאן
ראובן ריבלין: בכנסת ונמנה קצין כנסת ונאפשר לו לקבל את התפקיד כהערכה וכהוקרה למשמר כולו כל כך שגידלו מתוכם אנשים המסוגלים להגיע לאותה רמה ולאותו מעמד.
ראובן ריבלין: כך עשינו גם בנושאים אחרים, פעמים רבות הזמנו אנשים חיצוניים לתפארת הכנסת ופעמים אחרות בחרנו אנשים שפעלו מתוך הכנסת עצמה ואני חושב שצריך להמשיך במגמה זו.
ראובן ריבלין: הואיל והיו לי בכל זאת, יחד עם הקצין המיועד, הסכמות בהם אנחנו רוצים לראות איך העסק יתפקד, חצי שנה הוא עמד במשימה בצורה מזמינה להפוך את התפקיד הזמני לתפקיד קבוע.
ראובן ריבלין: החלטנו בנשיאות להמליץ בפני הוועדה למנות את ממלא מקום קצין הכנסת, או קצין הכנסת בפועל,
ראובן ריבלין: להיות קצין הכנסת, וזה הקצין גריף.