GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אסי מסינג: במודל של מתן ייעוץ פנסיוני מיטבי, כמובן שהגוף המוסדי עצמו שאליו אתה פונה הוא לא רלוונטי, ומה שרלוונטי זה אותם יועצים, והיועץ עצמו, על-מנת שהוא יוכל לקבל בצורה המיטבית ויוכל לראות את מלוא התמונה, הוא חייב לבצע.
אסי מסינג: הדרך הנכונה ביותר שמוצעת כאן היא לעשות את זה באמצעות גוף מרכזי שיקשר בין כולם.
אסי מסינג: בהיבט הזה, כמובן שכחלק מהייעוץ ככל שהדבר יהיה כרוך בהוצאות נוספות, הדבר ישולם.
אסי מסינג: אבל הפעילות עצמה היא פעילות וולונטרית של אדם שמבקש לקבל ייעוץ.
אסי מסינג: לגבי השאלה אם הדבר ייקר את עלויות העברת כספים, אינני יודע להגיד את התשובה כאן.
אסי מסינג: אני מהלשכה המשפטית, והגורם המקצועי לא נמצא כאן כרגע.
אסי מסינג: אבל זה כמובן דבר שנצטרך לדון בו במסגרת הדיון בהצעת החוק.
אסי מסינג: אבל העברת כספים כשלעצמה כיום איננה כרוכה בכלל בתשלום כלשהו של העמית.
אסי מסינג: אם זה ייקר את הפעילות של הגוף המוסדי, בעקיפין שהדבר יביא לדמי ניהול, אני לא יודע להגיד כרגע את התשובה.
יריב לוין: אני מבין שהרעיון מבחינת דמי הניהול הוא יותר בהיבט הזה שברגע שיש חשיפה בקלות למגוון האפשרויות, המוטיבציה להיות יותר אטרקטיביים תגדל.
יריב לוין: הבנתי שזו ההנחה שיש לה גם רגליים, היא גם סבירה לגמרי.
יריב לוין: הקשר של זה לתוכנית הכלכלית ולנושאים התקציביים הוא לטעמי ברור.
יריב לוין: היועץ המשפטי, התייחסות שלך לעניין הזה.
איל ינון: אין לי הערות.
איל ינון: לגבי הניתובים, או לוועדת הכספים או ועדת עבודה ורווחה.
יואל בריס: כבר ציינתי שהחוק היום הוא בוועדת הכספים.
יריב לוין: למרות שאני מבין שיש היבטים שנוגעים לפנסיה שהם בוועדת העבודה.
יריב לוין: אנחנו נעשה הפסקה של 10 דקות.
יריב לוין: נחדש את הישיבה בשעה 13:50.
יריב לוין: הישיבה הופסקה בשעה: 13:35.
יריב לוין: הישיבה התחדשה בשעה: 13:50
יריב לוין: רבותיי, אני מחדש את הישיבה.
יריב לוין: אנחנו עוברים לפרק י"ד – בינוי ושיכון.
יואל בריס: בפרק הזה יש 3 סעיפים.
יואל בריס: הראשון נוגע לפיצוי ובינוי.
יואל בריס: המטרה היא לאפשר פרויקטים שבהם רוב הדיירים מבקשים לאפשר ליזם להקים מיזם חדש באמצעות שינוי הרוב ובאמצעות מערכת קלה יותר לבחינת הכדאיות הכלכלית.
יואל בריס: מדובר בנושא שנוגע לצמיחה ונוגע בעקיפין לנושא של מחירי הדיור.
יואל בריס: למחירי הדיור יש השפעה מקרו-כלכלית כמו שאנחנו רואים בימים אלה.
יואל בריס: סוכם שהנושא הזה יפוצל להליך חקיקה רגיל בגלל ההיבטים של הגנה על זכויות הקניין של המיעוט.
יואל בריס: גם הנושא השני נוגע למקרקעין.
יואל בריס: יש בו דחיפות.
יואל בריס: לא דחיפות של תקציב, אלא דחיפות בטיפול להיערכות לאפשרות של רעידת אדמה.
יואל בריס: הוא גם אמור להקל על הדיירים להגיע להסכמה על חיזוק המבנה מפני רעידת אדמה.
יואל בריס: במסגרת תכנית מתאר ארצית יש הקלות והטבות לדיירים שמסכימים למגן את הבניין מפני רעידות אדמה.
יואל בריס: אנחנו רוצים להקל ולעודד את המימוש של האפשרות הזאת.
יואל בריס: הנושא השלישי נוגע לסמכות לדון בהקלות לתכניות.
יואל בריס: הוא נוגע להוספת דירות קטנות.
יואל בריס: זה גם נושא שנוגע לצמיחה ונוגע לנקודת דיור, שזה כאמור עניין מקרו כלכלי.
איל ינון: ביחס ל-2 החוקים הראשונים סוכם עם הממשלה על פיצול להליך חקיקה רגיל.
איל ינון: אנחנו ממליצים שהנושא של חוק פינוי בינוי (פיצויים) יועבר לוועדת חוקה.
איל ינון: את הנושא של חוק המקרקעין (חיזוק בתים משותפים מפני רעידות אדמה) אנחנו ממליצים להעביר לוועדת הפנים.
איל ינון: את הנושא השלישי, שלגביו אין לנו המלצה לפיצול מהותי, אנחנו ממליצים להעביר לוועדת הפנים.
יואל בריס: לא ברור לי למה הנושא הראשון צריך לעבור לוועדת חוקה.
איל ינון: חוק פינוי בינוי נחקק במקור בוועדת חוקה.
איל ינון: מאז הוא תוקן רק פעם אחת בתיקון עקיף.
איל ינון: הוא מעלה סוגיות בתחום דיני הקניין, לכן הוא מתאים לוועדת חוקה.
יריב לוין: מה קורה לגבי הנושאים האחרים?
יריב לוין: למה הסיפור של המפקח על הבתים המשותפים.
יריב לוין: .?
איל ינון: הוא נחקק בוועדת הפנים.
יריב לוין: אני שואל מבחינת המהות העניינית, פחות לגבי המהות ההיסטורית.
איל ינון: ההמלצה שלנו היא על פי התקנון ועל פי התקדימים.
איל ינון: היות וחוק פינוי בינוי נחקק במקור בוועדת חוקה והוא לא תוקן מאז אלא בתיקון עקיף בתיקון לחוק התכנון והבנייה, והיות והוא עוסק בתחום דיני הקניין שהוא קלאסי לוועדת חוקה, ההמלצה שלנו הייתה לוועדת חוקה.
איל ינון: אם הוועדה הזאת תחליט להעביר את זה לוועדת הפנים זאת לא תהיה בעיה במישור החוקתי.
איל ינון: זה לא יהיה לא לגיטימי לעשות, אבל זאת ההמלצה שלנו.
יריב לוין: אם לוקחים את הנושא של מפקח על בתים משותפים.
איל ינון: שם אותו דבר.
איל ינון: החוק הזה תוקן בוועדת הפנים ומאז לא תוקן אף פעם.
איל ינון: על פי התקנון הוא שייך לוועדת הפנים.
זאב אלקין: אפשר לקבל החלטה על הפיצול למרות שהמליאה עוד לא אישרה את זה, או שזה דורש 2 תהליכים?
יריב לוין: אפשר גם לא.
ארבל אסטרחן: מצביעים על הפיצול ומיד מודיעים על הוועדה, או שקודם מפצלים ואז זה חוזר לכאן.
יריב לוין: אנחנו עוברים לפרק ט"ו –גמלאות
יואל בריס: לפרק הזה היה הד תקשורתי גדול מאוד.
יואל בריס: מדובר בהיבט תקציבי מובהק.
יואל בריס: הפרק נוגע לניהול כוח אדם.
יואל בריס: שאלות של כוח אדם הם נושאים תקציביים.
יואל בריס: מדובר פה בהיבט תקציבי משמעותי ונרחב בקשר לגיל שבו משרתי הקבע יהיו זכאים לפרוש או להתחיל לקבל פנסיה תקציבית.
יואל בריס: אין יותר תקציבי מזה.
איל ינון: אין לי הערה לגבי המהות והתוכן.
איל ינון: לגבי הניתוב לוועדות המלצנו על ועדת העבודה והרווחה שעוסקת באופן קבוע בנושא הגמלאות.
איל ינון: החוק הזה נחקק במקור בוועדת העבודה.
איל ינון: זה יהיה לגיטימי מצד הוועדה אם יוחלט להעביר לוועדה אחרת.
איל ינון: העברה לוועדת אחרת שאיננה ועדה מוסמכת על פי התקנון היא לא מעשה של יום ביומו, אבל היא דבר שקורה לא אחת בוועדת הכנסת.
איל ינון: היא לא דבר בלתי לגיטימי.
איל ינון: גם הפסיקה קיבלה את ההחלטות האלו של ועדת הכנסת כהחלטות לגיטימיות.
איל ינון: אנחנו לא רואים פגם בהליכי החקיקה.
איל ינון: במקרה הזה הייתי מחויב כגורם מקצועי להמליץ על הוועדה המוסמכת על פי התקנון והתקדימים, שזאת ועדת העבודה.
איל ינון: אם הוועדה תחליט להעביר את זה לוועדה אחרת זו בהחלט תהיה החלטה לגיטימית.
רותם פלג: אנחנו חשבנו שנכון שהתיקון הזה יידון בוועדת חוץ וביטחון, בעיקר כי יש לו השפעה מרחיקת לכת לגבי מבנה הצבא.
רותם פלג: אין ספק שאחרי שהחוק הזה יתקבל הוא ישפיע על איך ייראה צה"ל בשנים הקרובות.
רותם פלג: חשבנו שנושא כזה אמור להיות נדון שם.
רותם פלג: אם לא הולכים עד לשם, אז לפחות ועדה משותפת לשתי הוועדות.
יריב לוין: אנחנו נעבור לפרק ט"ז – שונות.
יואל בריס: חוק מקרקעי ציבור (סילוק פולשים).
יואל בריס: מדובר ביכולת לאכוף את הסמכות של בעלי המקרקעין כלפי פולשים.
יואל בריס: לנושא הזה יש היבט בהקשר של בעל המקרקעין הגדול, שהוא מדינת ישראל.
יואל בריס: זה ההיבט התקציבי.
יואל בריס: הוא עשוי להשפיע גם על שאלות של מחירי נדל"ן.
יואל בריס: הוא נושא מקרו כלכלי.
יואל בריס: ראיתי את ההמלצה של היועץ המשפטי לכנסת.
יואל בריס: גם שוחחתי איתו במעט על הנושא.
יואל בריס: אני חושב שההערות נוגעות בעיקר לגופה של ההצעה.
יואל בריס: לא מדובר בנושא שיש שאלה לגבי הזיקה שלו לתקציב, אלא לגבי ההשלכות במקרים מסוימים על קרקע חקלאית שמוחזקת שנים והשתנה הייעוד או הסתיים חוזה החכירה.
יואל בריס: אני חושב שבהחלט נכון שזה יידון במסגרת הדיון בוועדה.
יואל בריס: זה לא מונע את הדיון בנושא הזה במסגרת חוק המדיניות הכלכלית.
איל ינון: חוק מקרקעי ציבור (סילוק פולשים) מעניק למינהל מקרקעי ישראל סמכות לפעול שלא מכוח צו בית משפט כדי לפנות פולש שלא כדין למקרקעי הציבור.
איל ינון: סעיף 4א הוסף לחוק הזה בשנת 2005.
איל ינון: הסעיף מעניק לרשות, קרי למינהל מקרקעי ישראל, אפשרות להפעיל את הסמכויות שמעניק החוק נגד אדם שהחזיק בנכס מכוח חוזה אך לאחר שפקע החוזה הוא ממשיך להחזיק בנכס שלא כדין.
איל ינון: כדי להוציא צו לסילוק פולש מכוח החוק נדרשים 2 תנאים מצטברים.
איל ינון: תנאי אחד שמשך תקופת ההחזקה מכוח החוזה לא עלה על 7 שנים ברציפות.
איל ינון: התנאי השני הוא שנשלחה לתופס הודעה לפיה הסתיימה תקופת השכירות ונדרש לפנות את הנכס.
איל ינון: הצעת החוק מבקשת לבטל את המגבלה הראשונה, כלומר שגם אנשים שיושבים בנכס מעל 7 שנים ניתן יהיה לסלק אותם בכוח ללא צו של בית משפט.
איל ינון: המגבלה הזאת של 7 שנים לא הופיעה בנוסח הצעת החוק הממשלתית המקורית, היא הוספה לסעיף בדיוני הוועדה לקראת הקריאה השנייה והשלישית כחלק מפשרה בין הגורמים השונים שדנו בחוק.
איל ינון: המקור להוספת התנאי היה בקשתם של נציגי הקיבוצים והמושבים שהסבירו שישנן בעיות רבות בנושא של ההסדרה של הקרקעות בהם מחזיקים היישובים הקטנים.
איל ינון: קרקעות רבות הוחזקו בתחילה מכוח חוזה חכירה, אולם החוזים לא חודשו וההחזקה נמשכה בזכות הסכמים והבנות עם הרשויות.
איל ינון: נציגי משרד המשפטים, שהם שהציעו את הפשרה של 7 שנים, ציינו בדיוני הוועדה כי כאשר אדם מחזיק בשטח יותר מ-7 שנים, מן הראוי כי טענות נגדו יבוררו בבית משפט ולא בדרך של עשיית דין עצמי של רשויות המדינה כפי שהממשלה מציעה עכשיו.
איל ינון: בנוסף מוצע בהצעת החוק שבפניכם להוסיף גם כי ניתן להפעיל את החוק נגד מי שתופס בקרקע מכוח חוזה והחוזה הגיע לסיומו המוקדם, כלומר הרשות תקבל סמכות להוציא צו לסילוק פולש בלי התערבות של בית משפט אם היא סבורה שהמחזיק בנכס הפר את החוזה.
יריב לוין: הפר את החוזה בכך שהמשיך להחזיק אחרי שהחוזה נגמר?
איל ינון: הפר את החוזה תוך כדי החוזה.
איל ינון: כל זה בלי הליך שיפוטי.
איל ינון: אנחנו סבורים שיש פה שינוי שמהווה פגיעה משמעותית בזכויות של אנשים.
איל ינון: אנחנו חושבים שלא ראוי לחוקק תיקון כזה בחוק ההסדרים.
איל ינון: אנחנו חושבים שטוב תעשה הוועדה גם לטובת מי שמצדד ברפורמה הזאת אם זה יועבר להליכי חקיקה רגילים.
איל ינון: הוועדה שצריכה לדון בחוק הזה היא ועדת החוקה.
יריב לוין: האם ההמלצה הזאת נובעת מכך שנדרש דיון מעמיק בעניין?
איל ינון: שילוב של הדברים.
איל ינון: הדבר הזה נדון בכנסת והגיעו לאיזונים שהגיעו כפי שהם באים לידי ביטוי היום בחוק.
איל ינון: הממשלה מבקשת לשנות את האיזון הזה ולהביא לכך שהמדינה באמצעות מינהל מקרקעי ישראל תוכל לפנות כל אדם ללא צו שיפוטי ברגע שהוא נמצא והחוזה הסתיים, או יש הפרה של החוזה.
איל ינון: אנחנו חושבים שצעדים משמעותיים כאלה, שיש בהם פוטנציאל רציני של פגיעה בזכויות יסוד, מן הראוי לחוקק בהליך חקיקה רגיל ולהצביע עליהם גם בהליך חקיקה רגיל.
איל ינון: אלו רפורמות שבטוח ייתקפו.
איל ינון: הרבה יותר קשה להגן עליהן במסגרת חוק הסדרים.
יואל בריס: הדיון פה הוא לגופו של דבר.
יואל בריס: אין כאן איזו שהיא בעיה בעצם ההכללה של זה בחוק המדיניות הכלכלית.
יואל בריס: זה נושא שיש לו זיקה לתקציב.
יואל בריס: יש הרבה נושאים שיעלו בהם התנגדויות, כולל טענות לפגיעה בזכויות.
יואל בריס: זה שיש כאן טענה כזאת שעלתה כבר בעבר לא תמנע מוועדת חוקה, שאין לה עומס גדול של נושאים, להביא את הנושא ולמצות את הדיון בו .
אברהם מיכאלי: יש שם הרבה מאוד עומס.
יואל בריס: לא הוספנו כרגע עומס גדול לוועדת חוקה.
אברהם מיכאלי: חוק כזה יוסיף מאוד לוועדת חוקה.
אברהם מיכאלי: אני חושב שיש מקום לשקול היטב את המשמעות של הפעלת התיקון הזה.
אברהם מיכאלי: אני מאוד מצדד בכך שהמדינה תעשה סדר בקרקעות שלה ותגיע למצב שהקרקעות שלה יהיו בידיים שלה בצורה חוקית.
אברהם מיכאלי: לא מדובר בפלישה, מדובר באנשים שיושבים שם כדת וכדין.
אברהם מיכאלי: בפרקטיקה הרבה מאוד חקלאים מקבלים היתרים להמשיך להחזיק בקרקעות שלהם.
אברהם מיכאלי: אם פוגעים בהם היום בהינף יד ומוציאים אותם החוצה זאת בהחלט פגיעה בזכות הקניינית.
אברהם מיכאלי: צריך לשקול מה ההשלכות של זה.
יריב לוין: הנושא השני הוא חוק היטלי סחר.
יואל בריס: זה עניין פרוצדוראלי.
יואל בריס: בחוק היטלי סחר צריך הסכמה.
יואל בריס: זה מאפשר את ההסכמה גם בדרך של אי התנגדות.
יואל בריס: זה עניין שנוגע לבירוקרטיה הממשלתית.
יואל בריס: זה נושא שנוגע לאופן הטלת היטלים, לכן הוא נוגע לתקציב.
איל ינון: אין לי מה להוסיף למהות.
איל ינון: לעניין הניתוב אנחנו ממליצים שסעיפים 65(1) ו-65(2) יועברו לוועדת הכספים.
איל ינון: אופן האישור של הצו שמדובר בו מאושר בוועדת הכספים.
איל ינון: רצוי שוועדת הכספים היא זאת שתדון בצו.
איל ינון: את הסעיפים הנוספים שיש לנו בהמשך, שאלה סעיפים 65(3), 65(4), 65(5), אנחנו נמליץ להעביר לוועדת הכלכלה שעוסקת במהות של הדברים.
יריב לוין: לא צריך לאחד את זה?
איל ינון: על ועדת הכספים יש עומס עצום.
איל ינון: הנטייה שלי הייתה להעביר את הכל לוועדת הכלכלה.
איל ינון: הבעיה היא שהממשלה מתעקשת שהצווים עצמם יאושרו בוועדת הכספים.
איל ינון: לאופן אישור הצו יש משמעות.
איל ינון: היו בזה תקלות לא מעטות בכנסת הקודמת ובכנסת הזאת.
איל ינון: חשוב מאוד שוועדת הכספים, שאצלה עובר אישור הצו, תדון באופן האישור.
איל ינון: ועדת הכלכלה תדון בנושא לגופו, כי ועדת הכספים לא תצליח להגיע לזה בכלל.
יריב לוין: אין מניעה מהותית ששני הדברים יחוברו יחד לוועדת כספים?
איל ינון: אין מניעה מהותית.
איל ינון: אני חושב שנכון יהיה לפצל אותם.
איל ינון: ועדת הכספים לא תצליח להגיע לזה.
אברהם מיכאלי: האם אתה חושב שלגבי 64 יש מניעה מהותית שזה יהיה בוועדת חוקה?
איל ינון: 64 צריך להיות בוועדת חוקה.
איל ינון: זאת סוגייה קלאסית לוועדת חוקה.
יריב לוין: חוק ההגבלים העסקיים – חקלאות וספנות.
יואל בריס: יש היום פטורים בחוק ההגבלים להובלה בין-לאומית בים ולשיווק תוצרת חקלאית בסיטונאות.
יואל בריס: בשני המקרים רוצים לבטל או לצמצם את ההחלטה הזאת.
יואל בריס: זה כמובן מגביר את התחרות ומוזיל עלויות.
יואל בריס: זה נושא כלכלי מובהק.
איל ינון: ההמלצה שלנו היא ועדת הכלכלה.
יריב לוין: אתה לא רואה שום בעיה לדון בזה בתוך המסגרת הזאת?
איל ינון: בגבולות הרחבים שאנחנו מגדירים אין בעיה.
יואל בריס: יהיו פה התנגדויות.
יריב לוין: זאת לא עילה לפצל.
יואל בריס: לפעמים אנחנו חושבים שזה יתרון.
איל ינון: יש מלכתחילה ובדיעבד.
איל ינון: מלכתחילה לא הייתי ממליץ להכניס את זה לחוק ההסדרים.
איל ינון: בדיעבד בחרתי התנגדויות אחרות.
יריב לוין: כאן העניין הוא לא מובהק.
יריב לוין: חוק משק הגז.
יואל בריס: מדובר על אגרה בעד הגשת מפרט הנדסי.
יואל בריס: יש היום בקשות מסוימות שמגישים לפי חוק משק הגז שאין עליהן אגרה.
יואל בריס: אנשים מגישים בקשה שהם לא צריכים, או שהם מגישים בקשה ברמה נמוכה כדי שהוועדה תעיר להם.
יואל בריס: ברגע שיש אגרה זה משפיע על ההכנסות.
יואל בריס: זאת השפעה שולית יותר.
יואל בריס: ההשפעה המהותית היא לייעל את עבודת הוועדה על-מנת שלא יהיו בקשות סרק ולא יהיו בקשות שלא הוכנו בצורה יסודית וראויה.
איל ינון: אין לי הערה למהות.
איל ינון: הוועדה המוסמכת על פי תקנון הכנסת והתקדימים היא ועדת הכלכלה.
יואל בריס: חוק הנפט זה שינוי בהרכב המועצה המייעצת.
יואל בריס: הרעיון הוא להגביר את החשיבה הכלכלית או את השיקול הכלכלי במסגרת החשיבה של המועצה המייעצת לפי חוק הנפט.
איל ינון: גם פה אין לנו מחלוקת.
יריב לוין: אני רוצה לברך על זה שיש הצעה להקים ועדה לא בראשות שופט בדימוס.
יואל בריס: עכשיו אני אכרוך 4 הצעות יחד.
יואל בריס: מדובר ביום חינוך ארוך, בחוק לימוד חובה, בדיור ציבורי וברשות לפיתוח התרבות, התיירות וקשרי החוץ בירושלים.
יואל בריס: ל-2 החוקים הראשונים יש עלות תקציבית שוטפת.
יואל בריס: חוק הדיור הציבורי מדבר על אפשרות של דייר בדיור הציבורי לרכוש במחיר מוזל את הדירה שבה הוא מתגורר.
יואל בריס: זה מצמצם את מלאי הדיור הציבורי ומייצר תור.
יואל בריס: זה עלול לייצר עלויות לממשלה אם היא תצטרך לבנות עוד דירות לדיור הציבורי.
יואל בריס: הנושא האחרון נוגע לרשות לפיתוח וקידום התרבות, התיירות וקשרי החוץ של ירושלים.
יואל בריס: עיריית ירושלים, הרשות לפיתוח ירושלים ומשרד ראש הממשלה מבקשים שלא לייצר את הכפילות בכך שתהיה גם רשות לפיתוח ירושלים וגם רשות שתעסוק בפיתוח של נושאים מסוימים הנוגעים לירושלים.
יואל בריס: החלטת הממשלה היא לבטל את 4 החוקים האלה.
יואל בריס: בהתאם לסיכומים עם יושב-ראש הכנסת יש דחייה של ההחלה לתקופה של 5 שנים.
איל ינון: בהחלטת הממשלה המקורית שעסקה בנושאים שייכללו השנה בחוק ההסדרים היו מספר חוקים שהתקבלו בשעתו בכנסת בחקיקה פרטית ועברו את כל 4 הקריאות.
איל ינון: הממשלה דוחה את יישומם של חלק מהחוקים האלה כבר מספר שנים.
איל ינון: אנחנו עמדנו על כך שחוק שהתקבל בכנסת בהליך חקיקה רגיל לא יבוטל במסגרת חוק ההסדרים, אלא לכל היותר יידחה יישומו.
איל ינון: בקטגוריה הזאת נכנסו חוק יום חינוך ארוך ולימודי העשרה, חוק לימוד חובה, חוק הדיור הציבורי וחוק הרשות לפיתוח וקידום התרבות, התיירות וקשרי החוץ של ירושלים.
איל ינון: ועדת השרים לחקיקה התכנסה וקיבלה החלטה מתקנת שבמסגרתה היא מבקשת לדחות את יישומם ולא להביא לביטולם.
איל ינון: הוועדה הרלוונטית לחוק יום חינוך ארוך ולימודי העשרה היא ועדת החינוך, חוק הדיור הציבורי (זכויות רכישה) ועדת הכלכלה, וחוק הרשות לפיתוח ולקידום התרבות, התיירות וקשרי החוץ של ירושלים ועדת החינוך, ששם חוקק החוק הזה ומאז לא תוקן.
אברהם מיכאלי: יהיה ויכוח גדול מאוד, אבל בואו נראה מה יהיה.
יואל בריס: ויכוח נוקב מאוד יהיה בסעיף האחרון של החוק.
יואל בריס: הנושא עלה במסגרת הרפורמה המאוד מקיפה בדיני המכרזים.
יואל בריס: היה שם רצון לעשות תיקון חקיקה.
יואל בריס: בסופו של דבר היה רק תיקון לתקנות.
יואל בריס: מדובר ברפורמה מאוד מקיפה בתקנות המכרזים.
יואל בריס: הנושא שקיבל את תשומת הלב היה הנושא של הפרסום.
יואל בריס: זה התחיל מהרצון שלנו להגביר את הנגישות למידע.
יואל בריס: אם לפני התיקון פרסמו פעמיים ב-2 עיתונים מודעה מאוד גדולה ומאוד מפורטת שכוללת את כל הפרטים ואת כל המידע על המכרז, היום במקום זה אנחנו רוצים לעשות פרסום הרבה יותר נרחב בעיתונים על הפניה לאתר אינטרנט.
יואל בריס: הנגישות למידע, השקיפות של המידע הרבה יותר רחב ומשמעותי.
יואל בריס: למרבה הצער לא הצלחנו להעביר את הבקשה במלואה.
יואל בריס: מדובר בנושא תקציבי.
יואל בריס: תקציבי הפרסום של הממשלה מאוד נרחבים.
יואל בריס: היום זה הולך על כתיבה של המון פרטים בעיתונים.
יואל בריס: ההצעה היא לעבור לפרסום בעיתונות שתתמקד בהפניה לאתרי אינטרנט.
יואל בריס: היועץ המשפטי של הכנסת נתפס לטענה שעלתה והיא לא ממין העניין כאילו יש כאן פגיעה בעיתונות הכתובה.
איל ינון: זה לא הנימוק שלי.
יואל בריס: אני אוריד את הטענה הזאת מסדר היום.
יואל בריס: החובה בכל החוקים לפרסם בעיתונות לא נועדה כדי לתת פרנסה לעיתונות, לעיתונאים או לבעלי העיתונים.
יואל בריס: זאת לא המטרה.
יואל בריס: המטרה היא רק להביא את המידע לציבור.
יואל בריס: אפשר להביא את המידע לציבור בצורה הרבה יותר קלה באמצעות נגישות.
יואל בריס: יש נכונות להבטיח נגישות למי שאין לו אינטרנט, למי שאין ידע או גישה טכנולוגית לאינטרנט ולמי שאין מספיק ממון כדי להחזיק מחשב.
יואל בריס: מדובר בנושא שיש לו משמעות תקציבית גדולה על משרדי הממשלה ועל הגופים הציבוריים .
יואל בריס: בכל אלה אפשר להגיע לאותה רמה של הפצת מידע בעלות הרבה יותר קטנה.
יריב לוין: איך אתם מתייחסים להשלכות שיש לזה מעבר לצד התקציבי על כל הנושא של העיתונות הכתובה?
יריב לוין: יש מי שיאמר לך שההוראות האלו הן בעצם סבסוד בדלת האחורית של העיתונות הכתובה.
יואל בריס: היום יש סבסוד.
יריב לוין: מאחר וברור שאף אחד לא רוצה תמיכה ישירה בעיתונות הכתובה על ידי הממשלה - זה משהו שהוא בעייתי מאוד - האם השינוי של ההסדר הקיים, שאולי יש מקום לבצע אותו, הוא לא שינוי שצריך להישקל בראיה שהיא הרבה מעבר?
יריב לוין: הצד התקציבי הוא המרכיב הקטן בכל הסוגיה הזאת.
יואל בריס: יש 2 רכיבים.
יואל בריס: יש את הרכיב התקציבי ואת הרכיב של הבאת המידע לציבור.
יואל בריס: הרכיב האחר הוא תוצאתי.
יריב לוין: עד כאן אתה צודק, אבל יש רכיב שלישי שזאת ההשפעה הישירה של העניין הזה על העיתונות הכתובה לא בהיבט הצר של המידע שמתפרסם במודעות האלו.
יריב לוין: יש כאן צינור שדרכו העיתונות הזאת מתקיימת ומתפרנסת.
יריב לוין: פה נגדע מקור פרנסתה.
יריב לוין: אולי זה טוב, אולי זה לא טוב.
אברהם מיכאלי: ועדת חוקה דנה ארוכות בנושא הזה.
יואל בריס: לשאלה הזאת יש מקום, אבל אז גם נשאלת השאלה איזה עיתון ייתמך ואיזה לא.
יואל בריס: אם צריך סובסידיה לעיתונות כתובה צריך לקרוא לילד בשמו.
יריב לוין: יכול להיות, אבל אז השאלה היא אם הדיון המהותי נכון לגבי הנושא של רשות השידור.
יריב לוין: גם השידור הציבורי עולה כסף.
יריב לוין: יש מטרות כאלו ואחרות שאתה בא ואומר שהצד של המטרות האלו הוא לפעמים יותר משמעותי מהצד התקציבי גרידא.
יריב לוין: האם זה לא נכון גם כאן?
יריב לוין: יכול להיות שבעתיד הדעה תהיה שלא צריך לסבסד כלום.
יריב לוין: האם עצם השאלה ועצם הדיון הזה הוא לא דיון בגלל ההשלכות העצומות והרגישות של הנושא הזה?
יריב לוין: האם זה לא סוג של דבר שבמשקל בין הקשר של התקציב להשלכות מסביב והעומק של הדיון שצריך לקיים גובר המרכיב השני ונכון לפצל את זה כפי שהציע כאן היועץ המשפטי?
יואל בריס: אם הפיצול נובע מהצורך בדיון בסבסוד העיתונות הכתובה, אז זה נושא שצריך לקיים עליו דיון במקביל ובנפרד.
יואל בריס: הוא לא קשור לצורך לעשות העברה של הפרסום מהעיתונות הכתובה, שהוא פרסום הכי יקר והכי לא יעיל.
יואל בריס: רוב האנשים לא רואים בדפים של העיתונות את ההודעות, אלא יש גופים מתווכים שעושים קיבוץ של הפרסומים לפי נושאים, לפי אינטרס.
יואל בריס: קבלן לא פותח את כל העיתונים כי אז אולי הוא יפספס אחד.
יואל בריס: הוא מבקש מ"יפעת" להעביר את כל הפרסומים שנוגעים אליו כקבלן שיפוץ, כקבלן בנייה או כקבלן צנרת.
יואל בריס: הדיון בנושא הסבסוד לעיתונות הוא חידוש.
יריב לוין: אתה חולק עלי שלשינוי הזה יש השלכה כבדת משקל על העיתונות הכתובה?
איל ינון: הוא לא חולק.
איל ינון: הוא אומר שזה לא רלוונטי.
אברהם מיכאלי: זה פן כלכלי אחד.
אברהם מיכאלי: הויכוח הישן בינינו ובין האוצר על העניין הזה הוא ויכוח על נגישות.
אברהם מיכאלי: לא כולם נגישים לאינטרנט.
אברהם מיכאלי: לפני שבוע קיימנו דיון מיוחד בנושא הזה של נגישות לאינטרנט.
אברהם מיכאלי: הנגישות זאת בעיה אחת.
אברהם מיכאלי: ישנו ציבור שלא משתמש באינטרנט.
אברהם מיכאלי: אנחנו לא יכולים לכפות על אותו ציבור להשתמש באינטרנט.
אברהם מיכאלי: לא מדובר פה רק על מכרזים לקבלנים, אלא על הודעות שהממשלה מפרסמת בעיתונות שהציבור לא נגיש אליהן.
אברהם מיכאלי: אתה מונע מהם לגשת לאותה הודעה שהיא הודעה מהותית לתנאי החיים שלהם.
אברהם מיכאלי: הויכוח הוא ישן.
אברהם מיכאלי: זה לא משהו שהממשלה לא ניסתה לעשות אותו.
אברהם מיכאלי: אנחנו לא רק צריכים לחשוב על זה שהמדינה חוסכת, אלא מה עושים עם אותן בעיות כמו הנגישות לעיתון ציבורי ולאינטרנט.
איל ינון: לאור דבריו של היועץ המשפטי של האוצר אני רוצה להסיר ספק מלב.
איל ינון: ההמלצה שלי לפצל להליך חקיקה רגיל אינה נובעת מההשפעה שיש לשינוי הזה על העיתונות הכתובה בישראל.
איל ינון: קשה לדעתי להתעלם מכך.
איל ינון: מי שטוען שזה לא כך מיתמם במידה רבה.
איל ינון: ההמלצה שלי אינה נובעת המקום הזה, אלא מההשלכות שיש לזה על הציבור הרחב.
איל ינון: צריך להבין שמדובר בשינוי מאוד משמעותי.
איל ינון: יש בישראל חובה לפרסם עשרות סוגים של הודעות של הממשלה בעיתונות, כמו ענייני תכנון ובנייה, ענייני מכרזים של כוח אדם, אספקת מוצרים ושירותים, נישואים וגירושים, צוואות ועזבונות, ירושות ופשיטות רגל.
איל ינון: עשרות רבות של נושאים מקיפים את כל חייו של אדם מיום לידתו ועד יום מותו.
איל ינון: הרבה מהדברים האלה מחויבים היום בפרסום בכלי התקשורת.
איל ינון: רוצים לבוא ולעשות שינוי דרמטי ולהעביר את כל הפרסומים האלה לאינטרנט.
איל ינון: אם האינטרס הבלעדי היה רק הגברת הנגישות למידע, אז היה צריך למשך תקופת מעבר של כמה שנים לפרסם גם באינטרנט וגם בעיתונים כדי לראות שהציבור מתרגל לנושא הזה של האינטרנט.
איל ינון: פה מבקשים בבת אחת ומבלי להיוועץ בוועדות הכנסת הרלוונטיות לקבוע.
איל ינון: אני קורא לכם מהחוק המוצע: "מקום שחיקוק מחייב גוף ציבורי לפרסם הודעה בעיתון על חשבון הגוף הציבורי, רואים את החובה כמבוצעת אף אם ההודעה פורסמה באתר האינטרנט של הגוף הציבורי".
איל ינון: אני לא מדבר על הפגיעה בעיתונות הכתובה, שגם היא כרוכה בסיפור הזה, אלא על הפגיעה בציבור ובאזרחים.
איל ינון: אנחנו לא יודעים אם האינטרנט חדר ברמות כאלו לכל מיני אוכלוסיות.
אברהם מיכאלי: היה דיון בוועדת מדע.
איל ינון: נושא כזה לא ראוי להעביר במסגרת חוק ההסדרים.
איל ינון: צריך לפצל אותו להליך חקיקה רגיל.
איל ינון: צריך לדון ולהציג את הממצאים של האוצר לגבי החשיפה של הציבור באזורים שונים ובחתכים השונים לנושא הזה של האינטרנט.
איל ינון: אם התכלית היחידה הייתה הגברת הנגישות למידע אפשר היה להגיע להסדרים קצת פחות רדיקאליים מאשר ההסדר שהקראתי לכם עכשיו.
רותם רהב: אנחנו מתכוונים להחיל נושאים שיש בהם עניין לאוכלוסיות שאין להן מחשב.
רותם רהב: על הנושאים האלה אפשר לדון בוועדה.
יואל בריס: אני מפנה לסעיף 26א(ג)(4).
איל ינון: שם כתוב ששר המשפטים, בהסכמת שר האוצר, רשאי לקבוע הוראות בעניינים האלה.
איל ינון: הכנסת ממודרת מהתהליך הזה.
איל ינון: אתה מפנה לסעיף הזה כאילו הנושא הזה אמור להיות נדון בוועדת הכנסת, בעוד שהחוק מציע שוועדת הכנסת לא תעסוק בכך אלא שר האוצר ושר המשפטים הם אלה שיקבעו את הדברים האלה.
איל ינון: הכנסת מתבקשת לקבוע שכל ההודעות שגופים ציבוריים מחויבים לפרסם בעיתון יפורסמו מכאן ואילך באינטרנט.
איל ינון: אם יהיו חריגים שר האוצר ושר המשפטים יקבעו את זה.
יריב לוין: אותו רעיון שרצו לעשות עם לשכות ההוצאה לפועל.
יריב לוין: הקונספציה דומה.
יואל בריס: ההערות הן לגופה של ההצעה.
יואל בריס: אני שמח על ההסכמה שהנושא של סבסוד העיתונות הכתובה הוא לא רלוונטי לדיון.
יואל בריס: עלו בעבר הצעות שונות בנושא הזה.
יואל בריס: יש לנו נכונות לדון בהן.
יואל בריס: חלק מהן עלו במהלך החקיקה הזאת, חלק ייכנסו.
יואל בריס: אפשר להגיד שיהיו הוראות מעבר, אפשר להגיד שבתקופת המעבר יוצבו מחשבים בסניפי הדואר לצורך העניין הזה.
יואל בריס: זה נושא שחשבו עליו.
יואל בריס: הפירוט לגופו הוא נושא אחר.
יואל בריס: כיוון שמדובר בנושא שיש לו השלכה תקציבית מאוד רחבה אנחנו מציעים להשאיר אותו בתוך התקציב.
יריב לוין: מה ההשלכה התקציבית שלו?
איל ינון: תלוי את מי שואלים ועל מה מדברים.
איל ינון: אני אומר את הנתונים שנמסרו לנו בישיבה שהייתה אצל יושב-ראש הכנסת.
איל ינון: נדמה לי שמשרדי הממשלה זה בסביבות 20 מיליון.
איל ינון: אם מרחיבים את זה לגופים הציבוריים שמדובר עליהם, שאלו הרשויות המקומיות, המועצות הדתיות, התאגידים הסטטוטוריים והחברות הממשלתיות, זה הופך לסדר גודל של 80 מיליון.
איל ינון: היות ומדובר בתיקון לחוק הפרשנות שחוקק לפני עשרות שנים ומאז גם תוקן אך ורק בוועדת חוקה, החלטנו שהנושא הזה יידון בוועדת חוקה בכפוף להמלצה שלנו לפצל להליך חקיקה רגיל.
יריב לוין: סעיף 75 צריך לעבור לוועדת כספים.
יריב לוין: אנחנו נחזור לפרק י"א – מערכת סליקה פנסיונית.
יצחק כהן: היו כאן הערות של מרכז המחקר והמידע לגבי מה שכתוב בסיפא.
יצחק כהן: הוא בהחלט צודק.
יצחק כהן: בסיפא כתוב שהקמת המסלקה תביא לתוספת עלויות.
יצחק כהן: זה צריך להיות הפוך, כלומר שציבור החוסכים ייהנה מהורדת עלויות של דמי הניהול.
יצחק כהן: השורה הזאת היא פשוט טעות.
יצחק כהן: זה לא יביא לתוספת עלויות, אלא להפחתת עלויות על ציבור החוסכים.
יצחק כהן: העלויות נמצאות ברמות מטורפות.
יצחק כהן: כל זה בגלל שאין כלים לתחרות וייעוץ פנסיוני שקוף ואמין.
איל ינון: אין פה נציגות של מרכז המחקר והמידע.
איל ינון: אני לוקח על עצמי למסור להם את ההערה הזאת.
אברהם מיכאלי: כמה זה מזרז מבחינת ההליך בניגוד למה שקורה היום?
יצחק כהן: זה מהווה כלי לכל היועצים שיש להם מול העיניים בצורה בלתי אמצעית ובלחיצת כפתור את כל המידע.
יצחק כהן: ניתן לתת ייעוץ אמיתי הוגן ונכון לציבור.
יצחק כהן: זה יהווה מכשיר תחרותי שיביא להורדה בדמי הניהול שנמצאים היום ברמות שקשה להתמודד איתם.
יצחק כהן: זה אך ורק צרכני.
יריב לוין: אני חוזר על מה שאמרתי לחברי האופוזיציה.
יריב לוין: גם חברי הקואליציה יכולים, אבל זה נועד בעיקר לחברי האופוזיציה.
יריב לוין: כל עמדה שתובא בכתב אני אפיץ בין חברי הוועדה.
יריב לוין: טוב יעשו החברים אם יחליטו להשתמש באפשרות הזאת.
יריב לוין: טוב אם יעשו את זה כמה שיותר מוקדם, כדי שנוכל להביא את הדברים בחשבון השיקולים.