GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יריב לוין:
אני עובר לנושא השלישי על סדר היום: הצעת חוק הבחירות לכנסת (תיקון – הצבעת חברי ועדת קלפי), התש"ע-2010, של חברי הכנסת דליה איציק, יריב לוין וזאב אלקין, הכנה לקריאה ראשונה.
יריב לוין:
בהמשך לכתב המינוי שנתתי לסהר, בתור החבר ה-18 בוועדה, ביקשתי שהוא יציג בקצרה את הצעת החוק.
סהר פינטו:
הצעת החוק מבקשת לאפשר לחברי ועדת קלפי, אותם נציגים של המפלגות שיושבים – בדרך כלל שלושה – בכל קלפי, להצביע באותה קלפי שבה הם מכהנים.
סהר פינטו:
היום הם לא יכולים, אלא במקרים מיוחדים שאושרו על-ידי יושב ראש ועדת הבחירות המרכזית, להצביע בקלפי שלהם.
סהר פינטו:
הם נדרשים להגיע לקלפי שבאזור מגוריהם.
סהר פינטו:
לא פעם הקלפי מרוחקת.
סהר פינטו:
נתתי דוגמה לאבא של אשתי, שגר במגדל העמק, אין לו רכב ובבחירות האחרונות הוא ישב בקלפי בקרית טבעון יום שלם, מבוקר עד ערב.
סהר פינטו:
הוא נמצא בדילמה שהוא מוותר על זכותו הדמוקרטית להצביע - הוא יושב בוועדת קלפי, שומר על טוהר הבחירות, הוא חלק מהמערכת אבל הוא לא מצביע - או שהוא נוטש את הקלפי.
יעקב אדרי:
איך תהיה ההצבעה?
יעקב אדרי:
במעטפה כפולה?
סהר פינטו:
בדיוק כמו מזכיר הקלפי.
סהר פינטו:
ממילא בכל קלפי מזכיר הקלפי כבר מצביע במעטפה כפולה.
סהר פינטו:
כלומר, עצם הפרוצדורה והניוד של המעטפה הכפולה זו מערכת שכבר קיימת.
סהר פינטו:
יש מספר סייגים שוועדת הבחירות המרכזית העלתה, ושאנחנו ערים ומכירים אותם גם מתוקף תפקידנו.
יריב לוין:
לאור מה שקראתי כאן, אין שום ספק שהרעיון לפתוח את זה ברמה הזאת, שכל דכפין ייתי, יישב חמש דקות בקלפי ויצביע לא בא בחשבון.
יריב לוין:
אנחנו מסכימים, אין צורך להסביר את המשמעויות של זה.
יריב לוין:
זה לא סביר.
יעקב אדרי:
זה צריך להיות הקבוע והמחליף שלו?
סהר פינטו:
הם העלו הסתייגות, שלא יקרה מצב שיהיו עשרה חילופים.
יריב לוין:
אני אומר חד-משמעית שלא סביר העניין.
אורלי עדס:
אין יכולת מטעמי - - -
אורלי עדס:
יש ארבעה טפסים מלכתחילה שניתן להחליף במהלך היום.
אורלי עדס:
המשמעות היא שניתן להחליף ארבעה אנשים על מקום אחד.
אורלי עדס:
אנחנו מניחים שבבוא הזמן, כשייחשפו יותר לאפשרות הזו, אז כמות המעטפות - - -
יריב לוין:
זה לא בבוא הזמן, זה יהיה בבחירות הקרובות.
יריב לוין:
זו תהיה השיטה.
יריב לוין:
אפשר לחסוך את ההסבר הזה, כי העניין הזה ברור לגמרי ואין ויכוח.
יריב לוין:
מצד שני, בעיר שלי, במודיעין, ניהלתי מערכות בחירות של הליכוד כמעט מאז שהעיר קיימת, כ-15 שנה, יחד עם העוזרת שלי, לילך, שהיא תמיד ממונה על הנושא של הקלפיות.
יריב לוין:
אני יכול לומר לכם שאצלנו אין קשישים להסיע, האנשים היחידים שאנחנו מסיעים זה יושבי הקלפי, שתמיד נזכרים ב-6:00 בערב שהם לא הצביעו.
יריב לוין:
עכשיו מה תעשה?
יריב לוין:
תוותר על הקול שלו או תוציא אותו מהקלפי ותביא אותו?
יריב לוין:
ואתה מתחיל באופרציה.
יריב לוין:
יש בכל זאת רצון לעודד את ההצבעה, להקל על האנשים האלה שלוקחים חלק בתהליך הזה.
יריב לוין:
יש הרבה מאוד מקומות שבהם אנשים יושבים יום שלם.
יריב לוין:
יש בעיה של ניוד אנשים.
יריב לוין:
למשל, מפלגות שמבקשות לשלוח נציגים שיפקחו על קלפיות במגזר הערבי.
יריב לוין:
במצבים האלה אנשים נמצאים שם יום שלם.
יריב לוין:
על רקע כל הדברים האלה, אשמח אם תוכלו לעזור לנו להתכנס לשביל ביניים שאתו אפשר יהיה להגיע לתוצאה סבירה.
אורלי עדס:
יש לנו כמה הצעות, אבל לפני כן יש לי תוספת קטנה לגבי ההערכה של שעות העבודה של מבצע ספירת הקולות.
אורלי עדס:
זה נתון שלא היה לי אתמול, קיבלתי אותו הבוקר.
אורלי עדס:
המשמעות היא שבתוצאות הסופיות – לא הרשמיות, שנמסרות שמונה ימים לאחר מכן - יהיה עיכוב, בהנחה שיהיו 40,000 מעטפות נוספות.
אורלי עדס:
אם נמשיך בשיטות הקיימות, יהיה עיכוב של בערך חמש שעות נוספות עד שפרסום התוצאות.
יריב לוין:
השאלה היא נגיע ל-40,000.
יריב לוין:
אנחנו לא מדברים על 40,000, אני לא רואה איך הגענו למספר הזה.
יעקב אדרי:
יש הרבה חברי ועדה שהם תושבי המקום ויצביעו במקום.
אורלי עדס:
החישוב הוא כזה: מדובר על 9,500 קלפיות כפול שלושה חברים בכל קלפי.
אורלי עדס:
סהר הסב את תשומת לבי לעניין שיש בערך אלף ומשהו קלפיות של מוגבלים בניידות, שממילא כנראה מצביעים בה גם חברים.
אורלי עדס:
אז נניח שיהיו 8,500 וזה גם קצת יגדל.
אורלי עדס:
בהנחה שיהיה חילוף אחד לפחות בחלק מבעלי התפקידים, אנחנו מניחים שזה יהיה מינימום 40,000.
יריב לוין:
אבל לא כולם 100% יצביעו שם.
יריב לוין:
אני, למשל, לוקח את הילדים ביום של הבחירות.
יריב לוין:
אני מביא אותם לקלפי להראות להם איך מצביעים.
יריב לוין:
אני לא חושב שהמספרים יהיו כאלה גדולים.
יריב לוין:
אנחנו יודעים את זה, תפעלנו את זה ביומיום כל כך הרבה פעמים.
אורלי עדס:
אם אין מנוס, ואני מבינה שאין - - -
יריב לוין:
אנחנו לא רוצים שתעשו את זה כי אין מנוס, אנחנו רוצים שתעשו את זה כי אתם רוצים שתהיה הצבעה.
יריב לוין:
גם לכם יש אינטרס שיצביעו יותר אנשים.
יריב לוין:
יש לזה גם פלוסים.
אורלי עדס:
ודאי.
אורלי עדס:
אבל יש מקום להגביל את זה ולא לאפשר ניצור.
אורלי עדס:
אני מזכירה לכם את הדברים של השופטת בייניש, וציינתי את זה, שהיא התייחסה לסוגיה הזו של פריצת כלל הריתוק.
אורלי עדס:
הכלל כבר הופך לבלתי רלוונטי עם כל קבוצות החריגים, והיא קראה לזה "חריגים בני חריגים" כפותחים כל פעם קבוצה חדשה של אוכלוסייה.
אורלי עדס:
האפשרויות שאנחנו חשבנו עליהן הן לאפשר את ההצבעה בקלפי למי שמכהן לפחות שמונה שעות ברציפות במהלך היום.
אורלי עדס:
בנוסף, אפשר לקבוע שלא יהיו חילופים למעלה מפעם אחת במהלך היום, ואז המשמעות היא שצריך לתקן את תקנות הבחירות כי יש הוראות אחרות לגבי כתבי המינוי.
סהר פינטו:
זה הצעות חלופיות, אם אני מבין נכון.
סהר פינטו:
אין צורך בשניהם.
יריב לוין:
לא הייתי מציע להגביל את החילופים.
אורלי עדס:
האפשרות הנוספת מתקשרת למה שאתה הצגת, וזה לאפשר את זה רק למי שמכהן בתפקיד כחבר ועדת קלפי מחוץ ליישוב בו הוא מתגורר והוא רשום בו.
אורלי עדס:
אחרת אין סיבה אמיתית.
אורלי עדס:
זה כמו הסיבה שסהר נתן, שאם אתה גר בקריית טבעון וממלא תפקיד בתל אביב, אז יש בזה - - -
סהר פינטו:
מצד שני, אם אתה גר בפסגת זאב וצריך להיות בגילה יום שלם, אתה נמצא בערך באותה סיטואציה.
יריב לוין:
ואז איך זה ייעשה?
יריב לוין:
זה יירשם בפרוטוקול?
אורלי עדס:
יהיה רישום בפרוטוקול, אני מניחה שמשנים גם את כתב המינוי.
אורלי עדס:
אני מודעת לזה שזה עשוי ליצור לחץ על המזכירים.
אורלי עדס:
אבל אני חושבת שאפשר יהיה לעשות את זה.
יריב לוין:
זה יעודד דיוק ברישום הפרוטוקול.
אורלי עדס:
ניצור איזשהו מנגנון, אני מניחה.
ארבל אסטרחן:
מבחינת הרקע, בשנת 2005 הוצע תיקון דומה לחוק על-ידי קבוצה גדולה של חברי כנסת.
ארבל אסטרחן:
הם הציעו אז שמי שישב יום שלם – הגדירו את זה לא פחות מתשע שעות – בקלפי, כחבר ועדת קלפי, יוכל להצביע, בדומה לתיקון שעשו כמה שנים לפני כן לגבי המזכיר.
ארבל אסטרחן:
ועדת החוקה דנה אז בהצעה ובסופו של דבר החליטה, בגלל החשש מהקשיים של ועדת הבחירות לבצע את הספירה של המעטפות הכפולות – דיברו אז גם כן על כמות של כ-40,000 – והחשש שזה יעכב את פרסום התוצאות, הם החליטו ללכת על מנגנון אחר.
ארבל אסטרחן:
מה שנקבע בסופו של דבר - שזה מה שקיים היום בחוק - אומר שיו"ר ועדת הבחירות, בהתייעצות עם הסגנים, יכול לקבוע שחבר ועדת קלפי יצביע בקלפי שבה הוא משמש חבר אם נוכח שקיימות נסיבות מיוחדות הקשורות למילוי תפקידו, שבשלהן נבצר ממנו להצביע בקלפי באזור מגוריו.
אורלי עדס:
עשינו שימוש בבחירות האחרונות ו-55 יישובים הצביעו בהם חברי ועדות.
יריב לוין:
אבל ברור לך שזאת פרוצדורה.
יריב לוין:
כבר יותר קל לנסוע אפילו עד קריית טבעון מאשר לעבור אותה.
ארבל אסטרחן:
האפשרות קיימת, אבל רק בנסיבות מיוחדות שקשורות במילוי התפקיד.
ארבל אסטרחן:
בעיקר דיברו על נושא של יישובי פריפריה, יישובים ביטחוניים, שיש קושי להגיע באמצע היום ולהחליף.
ארבל אסטרחן:
אבל נדון בדיוק העניין הזה, עלו השיקולים השונים וזאת התוצאה שאליה הגיעו.
יריב לוין:
אני לא יודע מה עמד אז לנגד עיניהם, אבל אני יכול לומר לכם שבעניין הזה ההצעה חוצת מפלגות.
יריב לוין:
כולנו למודי ניסיון של ניהול בחירות ויודעים כמה זה מקשה ורוצים לנסות לעודד הצבעה.
יריב לוין:
בסופו של דבר, הפרצה האמיתית נמצאת דווקא בקלפיות של המוגבלים בניידות, ששם נוצר מן מצב אבסורדי, שכל מה שאתה צריך כדי להצביע איפה שאתה רוצה זה רק להיות מוכן לרמות.
אורלי עדס:
זה בגלל שאתה לא יכול לשאול אפילו מה הבעיה.
יריב לוין:
לו דעתי הייתה נשמעת, יכול להיות ששם היה צריך לייצר איזשהו מנגנון אחר, של אישור או משהו אחר, שהיה מאפשר לתחום את הפרצה העצומה הזו.
יריב לוין:
אבל נדמה לי שהשינוי הזה – כל מי שעוסק בנושא הזה ביומיום יודע שהדבר הזה יהיה הקלה משמעותית והוא גם נכון.
יריב לוין:
בסך הכול הוא נכון גם מבחינת ההצבעה וגם מבחינת היכולת לבוא לאנשים שנוטלים חלק בבחירות ויושבים בקלפיות – אמנם מקבלים איזשהו תשלום - ובכל זאת אתה אומר להם: לא תקופח זכותך להצביע בגלל העובדה שאתה ממלא התפקיד הזה.
יריב לוין:
נדמה לי, מתוך הניסיון – ונדמה לי שיעקב, שיש לו עוד יותר ניסיון מאשר לי, לא חולק עליי - המספרים לא יהיו כאלה נוראים.
יריב לוין:
אנשים, מטבע הדברים, לא אוהבים להצביע במעטפה כפולה.
יריב לוין:
הם תמיד בחשד שאולי מישהו יידע.
יריב לוין:
לא עלינו, חלק מיושבי הקלפיות מטעם המפלגות לא תמיד מצביעים למפלגה שבשמה הם יושבים.
סהר פינטו:
ממילא היום לא מעט מהם מצביעים בקלפיות למוגבלי ניידות, כך שהתחזית היא פחות קודרת.
יריב לוין:
אני כבר אומר שאם יתברר שקרס העניין בגלל זה אז זה בטח יתוקן.
יריב לוין:
אבל אני לא חושב.
יריב לוין:
אם נלך על הקונספט של שמונה שעות, שמונע את זה שזה יהפוך - - -
אורלי עדס:
ב-2013 נדע איך זה עובד.
יריב לוין:
הנושא של שמונה שעות מקובל?
אורלי עדס:
הקלפי עובדת מ-7:00 בבוקר עד 10:00 בלילה.
ארבל אסטרחן:
אמרנו שמי שלא עובד המון שעות – שילך להצביע בקלפי שלו.
אורלי עדס:
מי שעובד פחות משמונה שעות – אין היגיון, כי יש לו את כל היום.
יריב לוין:
אולי נעשה את זה שבע שעות, כדי שתהיה אפשרות לשתי משמרות.
יריב לוין:
יושבי הקלפיות של הערב בדרך כלל מתחילים יותר מאוחר משום שהם נגררים מעבר ל-10:00 בלילה עם סגירת הקלפי וכל תהליך הספירה .
יריב לוין:
לכן המספרים מרמים, כי שעות ההצבעה פחותות משעות ישיבת הקלפי בפועל, וכולנו יודעים שאת משמרת הערב אנחנו משבצים תמיד יותר מאוחר מנקודת החצי כי הם יושבים לספור.
יריב לוין:
לכן, אם את לוקחת לפי מפתח של שעות הצבעה לא תגיעי - - - דווקא יושבי הערב, ששם זה יותר חשוב, לא ישבו שמונה שעות כי הם צריכים לשבת לתוך הספירה.
יריב לוין:
הם תמיד מתחילים יותר מאוחר.
אורלי עדס:
אם הוא בא אחר הצהרים יש לו את כל הבוקר.
יריב לוין:
נכון, רק הם לא עושים את זה.
יריב לוין:
אני אומר לכם מה קורה הלכה למעשה.
יריב לוין:
ואז אנחנו מתחילים להסיע אותם ולסובב אותם.
יריב לוין:
זה מה שקורה בפועל.
ארבל אסטרחן:
באותה מידה הוא יכול לא להצביע ולבקש שתסיע אותו גם אם הוא לא עובד.
ארבל אסטרחן:
מי שלא רוצה להצביע לא מצביע.
יריב לוין:
מה הוא יגיד לי?
יריב לוין:
יגיד לי: לא הצבעתי?
יריב לוין:
אגיד לו: תצביע אצלך בקלפי, מה אתה רוצה ממני?
יריב לוין:
לא אסיע אותו למקום אחר כשהוא יכול להצביע אצלו.
יריב לוין:
אפשר לעבוד עלינו, אבל לא בכזאת קלות.
יריב לוין:
אני חושב שהסיכום הסביר הוא שבע שעות רצופות, בשעות שבהן פועלת הקלפי, שעות ההצבעה.
יריב לוין:
ככה זה לא יותר משניים.
אורלי עדס:
לפי הסעיף שאומר שלא יכולים להתחלף יותר משניים.
אורלי עדס:
זה מתייתר.
יעקב אדרי:
יש קלפיות שנסגרות גם ב-8:00, ביישובים קטנים.
יעקב אדרי:
כמה שעות הצבעה יש שם, אם מתחילים ב-7:00 בבוקר?
יעקב אדרי:
זה 11 שעות.
יריב לוין:
ברוב רובם של המקומות האלה ממילא האתר הוא אתר יחיד והם יכולים להצביע באותו מקום.
יריב לוין:
צריך רק לעבור חדר.
יריב לוין:
זה יחסית פשוט.
ארבל אסטרחן:
זו פריצה משמעותית של עיקרון.
יריב לוין:
אני מציע שנלך למהלך של שבע שעות, אם זה מקובל עליכם.
ארבל אסטרחן:
שבע שעות ברציפות, בשעות שבהן פתוחה הקלפי, יוכלו חברי הוועדה להצביע בקלפי שבה הם רשומים.
ארבל אסטרחן:
אם הוא ישב בשתי קלפיות פחות משבע שעות – אין לו מה לעשות.
יעקב אדרי:
אני רוצה להפנות את תשומת ליבכם לכך שיש הרבה מקומות שבהם יש כמה קלפיות באותו מתחם.
יעקב אדרי:
מה קורה אם הוא עובר מקלפי לקלפי באותו מתחם, באותו מקום?
יריב לוין:
רק בקלפי שבה הוא נמצא.
יריב לוין:
לא ניתן משחקים.
אורלי עדס:
רק באותה קלפי.
אורלי עדס:
גם אין סיבה אמיתית, וגם לא ניתן יהיה לבדוק את הפרוטוקול.
ארבל אסטרחן:
צריך להבהיר שזה חל על שלושת חברי הוועדה – יו"ר, סגן וחבר - ולא חל על המשקיפים.
ארבל אסטרחן:
מה שאומר כבר היום סעיף 16יט לחוק, שאותו לא משנים:
ארבל אסטרחן:
הוא מצביע במעטפה כפולה שעליה מציינת הוועדה את שמו, מספר זהותו ומענו.
ארבל אסטרחן:
מי שמציין את זה היא ועדת הקלפי, למעט אותו חבר שמצביע.
ארבל אסטרחן:
הוא שם את זה בתיבת הקלפי לעיני חברי הוועדה הנותרים.
ארבל אסטרחן:
הספירה נעשית כמו שנעשית הספירה של המעטפות הכפולות של המזכיר.
אורלי עדס:
סוג נוסף של מעטפה.
ארבל אסטרחן:
המזכיר צריך לזהות אותו, כמו כל בוחר.
יריב לוין:
מי בעד ההצעה?
יריב לוין:
הצבעה בעד – פה אחד נגד – אין נמנעים – אין ההצעה התקבלה פה אחד.
יריב לוין:
ההצעה התקבלה פה אחד, אין מתנגדים ואין נמנעים.
יריב לוין:
ההצעה אושרה להבאה לקריאה ראשונה במליאה.
יריב לוין:
אני מודיע שלאחר שיחות גם עם הממשלה וגם עם כל הגורמים הנוגעים בדבר, הסעיף שנוגע לקביעת ועדה לדיון בהצעת חוק קליטת חיילים משוחררים (תיקון מס' 13), התש"ע-2010, יוכרע ויסוכם בשבוע הבא, אחרי שנשלים את התיקון בסעיף 1 ונחבר ונפצל את מה שצריך.
יריב לוין:
החלק המפוצל שנוגע לחינוך פלוס הנושא הממשלתי.
דוד רותם:
לא פלוס הנושא הממשלתי.
דוד רותם:
אל תנסו להכניס אותי להיריון.
יריב לוין:
זה אותו דבר.
יריב לוין:
אני מדבר כרגע על אותו מרכיב שאנחנו עתידים לפצל אותו על-פי בקשתך, שנוגע לנושא של החינוך, ביחד עם החוק הממשלתי.
יריב לוין:
אחרי שיושלמו כל הדיונים וההתדיינויות ויודיע לי יושב-ראש הקואליציה שיש הבנה בין כל הגורמים הנוגעים בדבר, נחליט בשבוע הבא לאן הוא הולך.
יריב לוין:
המרכיב השני בשלב זה הוא כאן, כל עוד לא נעשה משהו אחר.
יריב לוין:
אני לא אוהב לפצל סעיף בודד.
דוד רותם:
אדוני יכול לסמוך על שר החינוך ועל ראש הממשלה ועל מזכיר הממשלה ועל יושב-ראש הקואליציה ועל סגנית השר גילה גמליאל שהם הכינו הצעת חוק ממשלתית לעילא ולעילא.
דוד רותם:
לא יכול להיות שאני הכנסתי משהו שהם לא חשבו עליו שישה חודשים קודם.
דוד רותם:
הצעת חוק זכויות למשרתים בשירות צבאי או לאומי, התש"ע-2010 – הצעת חוק חברי הכנסת דוד רותם ורוברט אילטוב (פ/2405/18) – הכנה לקריאה ראשונה
יריב לוין:
חבר הכנסת רותם, תאמר לנו איזה מרכיב מהצעת החוק אתה מבקש לפצל.
דוד רותם:
אני מבקש לפצל את סעיף 3 בלבד, בלי הגדרות.
דוד רותם:
כל ההגדרות יהיו כמו שיש בהצעת החוק.
רחל אדטו:
למה אתה מתחבר להצעה הממשלתית?
דוד רותם:
המטרה שלי היא לא להתחבר לשום דבר, אבל הגשתי הצעת חוק מספר 1/18.
דוד רותם:
יש גם עניין למי יצלצלו הפעמונים, והממשלה והמרכיבים הרציניים של הממשלה, דהיינו הליכוד, רוצה שהפעמונים יצלצלו להם.
דוד רותם:
אז שישה חודשים לפני שחשבתי על החוק, הם כבר דנו בו.
דוד רותם:
לכן הם הכריחו אותי להצטרף אליהם בעניין.
קריאה:
תחשוב מה עוברת האופוזיציה.
דוד רותם:
לפחות באופוזיציה אין את מה שיש לי, שעל כל הצעת חוק שאני בודק מקימים ועדה לבדוק איך היא תואמת את ההסכם הקואליציוני.
דוד רותם:
ההבדל ביני לבין האופוזיציה הוא, שגם אני מכיר את ההסכם הקואליציוני, לכן כל חוק ממשלתי שמגיע ואני צריך לדון בו בוועדה שלי נבדק קודם בהסכם הקואליציוני האם זה נמצא שם או לא.
דוד רותם:
כל מה שלא נמצא עובר לחבר הכנסת יריב לוין.
יריב לוין:
אנחנו עוברים להצבעה על פיצול הצעת החוק מספר פ/2405/18, באופן שסעיף 3 יפוצל ממנה באופן נפרד, ואם וכאשר הפיצול הזה יאושר במליאה אנחנו נחליט לאן הוא הולך.
דוד רותם:
אני מבקש לצרף אותו להצעת החוק הממשלתית.
יריב לוין:
הצבעה בעד – 4 נגד – אין נמנעים – אין פה-אחד, אין מתנגדים, אין נמנעים.
יריב לוין:
קביעת ועדה לדיון בהצעות לסדר-היום בנושאים: א.
יריב לוין:
"הקשר בין שימוש בסלולר לסרטן", הצעת חברי הכנסת דב חנין, אמנון כהן, חמד עמאר, כרמל שאמה ואורי מקלב
יריב לוין:
הסעיף הבא הוא קביעת ועדה לדיון בנושא "הקשר בין שימוש בסלולר לסרטן", הצעת חברי הכנסת דב חנין, אמנון כהן, חמד עמאר, כרמל שאמה ואורי מקלב.
יריב לוין:
נשמעו במליאה הצעות להעביר את ההצעה לדיון בוועדת הפנים והגנת הסביבה, לוועדה משותפת של ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, לוועדת הפנים והגנת הסביבה, לוועדה לזכויות הילד או לוועדת הכלכלה.
רחל אדטו:
הוועדה לזכויות הילד וועדת הכלכלה לא רלוונטיים.
יריב לוין:
יושב-ראש ועדת המדע והטכנולוגיה, שלא נזכרה במליאה, ביקש להעביר את ההצעה אליו.
יריב לוין:
יושב-ראש הוועדה המשותפת, חבר הכנסת חנין, לוועדת העבודה ולוועדת הפנים לנושאי סביבה ובריאות, ביקש להעביר את הדיון לוועדה המשותפת בראשותו.
יריב לוין:
כך ביקש גם יושב-ראש ועדת הפנים, שזה ילך לאותה ועדה.
יריב לוין:
גם יושב-ראש ועדת העבודה, הרווחה והבריאות סבור שזה צריך להידון בוועדה המשותפת.
יריב לוין:
אני מציע שכך נעשה.
יריב לוין:
מי בעד להעביר את הנושא לוועדה המשותפת בראשותו של חבר הכנסת חנין?
יריב לוין:
הצבעה בעד – 4 נגד – אין נמנעים – אין פה-אחד.
יריב לוין:
הנושא אושר.
יריב לוין:
קביעת ועדה לדיון בהצעות לסדר-היום בנושאים: ב.
יריב לוין:
"תופעת המסתננים מאפריקה, מעצר וגירוש של עובדים זרים חוקיים בשל קיום קשר זוגי או כניסה להיריון" – הצעת חברי הכנסת אברהם דיכטר, דב חנין, ניצן הורוביץ, אורלי לוי-אבקסיס ויריב לוין
יריב לוין:
הסעיף הבא הוא קביעת ועדה לדיון בנושא "תופעת המסתננים מאפריקה, מעצר וגירוש של עובדים זרים חוקיים בשל קיום קשר זוגי או כניסה להיריון" – של חברי הכנסת אברהם דיכטר, דב חנין, ניצן הורוביץ, אורלי לוי-אבקסיס ויריב לוין.
יריב לוין:
ההצעות האלה עוסקות בשני נושאים נפרדים.
יריב לוין:
יש הצעות שעסקו במסתננים ויש הצעות שעסקו בתופעת היחס לעובדים הזרים, לרבות הנושא של הגירוש שלהם וכן הלאה.
יריב לוין:
בנשיאות חיברו את שני הנושאים, ומכיוון שכך נוצר מצב שהנושא המורחב הזה לא נופל בצורה נכונה בגדרו של אף תחום, כי אלה שני עניינים נפרדים ושונים זה מזה לחלוטין.
יריב לוין:
קרתה פה תופעה מעניינת, שבוועדת הפנים הציעו שנושא המסתננים יישאר אצלם וגירוש העובדים הזרים ילך לוועדה לעובדים זרים, ואילו בוועדה לעובדים זרים אמרו שאת נושא המסתננים צריך אצלם ואת גירוש העובדים הזרים צריך להביא לוועדת הפנים.
יריב לוין:
חבר הכנסת דיכטר ואני, כשהגשנו את ההצעה שלנו שעסקה במסתננים, כיוונו לוועדת החוץ והביטחון, מכיוון שדיברנו על הנושא הזה.
יריב לוין:
ועדת החוץ והביטחון אמרה, ובצדק, שנוכח המכלול הזה אין מקום שהנושא הזה יידון אצלה.
יריב לוין:
לכן במציאות שנוצרה אני מציע להעביר את כל ההצעה לוועדת הפנים.
יריב לוין:
יש לי סיכום עם ועדת הפנים שהם יזמנו ישיבה בשיתוף עם הוועדה לעובדים זרים, וכל זה יידון שם.
יריב לוין:
במקביל חבר הכנסת דיכטר ואני, וחשוב לי שכאשר זה יגיע לנשיאות זה יוסבר שם, נגיש בקשה לדיון מהיר בסוגיה של התמודדות צה"ל עם הנושא.
יריב לוין:
רצינו לעסוק בצד של מניעת הכניסה ופחות בהוצאה החוצה אחרי שהם כבר נכנסו.
יריב לוין:
נבקש דיון מהיר בוועדת החוץ והביטחון.
יריב לוין:
מי בעד ההצעה להעביר את הנושא לוועדת הפנים והגנת הסביבה, תוך בקשה ממנה לקיים בעניין הזה ישיבה משותפת עם הוועדה לעובדים זרים?
יריב לוין:
ההצעה אושרה.
יריב לוין:
על סדר היום שורה של בקשות של הממשלה להקדמת דיון בהצעת חוק.
יריב לוין:
אני רוצה לעדכן את הוועדה בשני דברים: אל"ף, עמדתי על כך שהאישורים יהיו אך ורק לקריאה ראשונה ולא לקריאה שנייה ושלישית בשום מצב; ובי"ת, לא כל הבקשות שהובאו בפניי גם מונחות בפניכם, מאחר שאני ביקשתי מהממשלה שתימנע מלהציף אותנו בבקשות כאלה, כי הנכונות שלי, ואני מניח - גם של הוועדה, לאשר את הדבר הזה באופן סיטוני לא קיימת.
יריב לוין:
היתה לי גם שיחה עם עוזרו של שר המשפטים, שבה הסברתי לו שאנחנו לא נאפשר להפוך כאן את הוועדה לאיזה תחנת רכבת של אישורים מהסוג הזה.
יריב לוין:
בסופו של דבר חלק מהבקשות שמונחות בפנינו, מצאתי לנכון בכל זאת להביא אותן לדיון, אם כי אני מוכרח לומר לנציגי הממשלה, שאנחנו מצפים לשמוע למה זה דחוף, ויתרה מכך, להבא לא תתקבלנה בכלל בקשות מבלי שמפורט בגוף הבקשה, למה זה דחוף.
יריב לוין:
הודעתי את זה גם לעוזרו של השר, משום שעם כל הכבוד לאמירה כללית כזאת, שכדי שנוכל לקדם את החוק במושב זה נבקש להביאו - עם זה אין הרבה מה לעשות.
דוד רותם:
אתה יכול להסביר לנו, איך אתה עושה את ההבחנה – מה אתה מחליט כן להביא ומה לא להביא?
יריב לוין:
אני עושה אותה על סמך מה שאני יכול ללמוד מתוך הדחיפות של החוקים.
יריב לוין:
נדמה לי, חבר הכנסת רותם, שכשמדובר בחוק, לצורך הדוגמה שחשובה לך כרגע, הנושא של ה-OECD, נדמה לי שאין ספק שהדבר הזה חייב להסתיים עד סוף המושב, ולעומת זאת, דוגמה אחרת שהגיעה אליי ולא מונחת כאן בפנינו - כנראה שלא היה בה שום דחיפות.
יריב לוין:
הצעת חוק חינוך ממלכתי (תיקון מס' 13)(חינוך ממלכתי משלב), התש"ע-2010 (מ/517).
יריב לוין:
מי מציג כאן מטעם משרד החינוך את הבקשה?
מיכל סגל-חורין:
אנחנו מבקשים לתקן את חוק חינוך ממלכתי, את הסעיפים שעוסקים בחינוך ממלכתי משלב, ולדחות את היישום של התיקון.
מיכל סגל-חורין:
התיקון התקבל בכנסת ביולי 2008, והחוק קבע שהוא חל בתשס"ט, ואנחנו מבקשים לדחות אותו לתשע"ב.
מיכל סגל-חורין:
התיקון קבע שצריכים להקים מועצה לחינוך ממלכתי משלב.
דוד רותם:
זה ילדים שהם פגועים, נכון?
מיכל סגל-חורין:
לא.
ענת חיים:
לגבי החינוך הממלכתי המשלב, הוא ניסה לייצר מעין זרם לא זרם של בתי ספר חדשים, שבאמת יש בהם תוספת יהדות, אבל לגבי הגברת לימודי יהדות וציונות במערכת החינוך, שר החינוך הולך על מהלך רחב יותר, מהלך של הגברת תוספת שעות בבתי הספר היסודיים ובחטיבות הביניים הממלכתיים בכולם, של הוספת לימודי יהדות וציונות.
ענת חיים:
כאן מדובר על ניסיון לייצר איזשהו זרם בלי לקרוא לו זרם.
מיכל סגל-חורין:
אם אפשר, מדובר במוסדות שמשלבים בתוך תוכנית החינוך הממלכתי איזה תגבור של לימודי יהדות.
מיכל סגל-חורין:
לא מדובר בזרם, עדיין נשארים שני זרמים.
מיכל סגל-חורין:
מדובר פה במוסדות שיהיו ייחודיים מבחינת תגבור לימודי היהדות שלהם.
מיכל סגל-חורין:
בכל מקרה, התיקון המקורי מיולי 2008 קבע איזשהו הרכב בלתי אפשרי למועצה שאמורה לייעץ לשר בעת קביעת תוכניות הלימוד למוסדות המיוחדים האלה, וההרכב הזה הוא קשה מאוד; הוא שונה מהרכבים של גופים דומים שקיימים היום ליד משרד החינוך, וגם, כמו שאמרתי, התיקון קבע שהוא יחול החל מתשס"ט, מה שהיה בלתי אפשרי לגבינו בגלל ההרכב הבעייתי של המועצה.
דוד רותם:
האם שר החינוך מבקש לדחות לארבע שנים חוק שאמור להגביר לימודי ציונות בבתי הספר?
מיכל סגל-חורין:
הוא מבקש לדחות את היישום של התיקון הזה.
מיכל סגל-חורין:
זה לא בארבע שנים; זה בשנתיים- -
דוד רותם:
אבל היישום הזה מדבר על הגברת לימודי ציונות ויהדות.
מיכל סגל-חורין:
כבר היום זה אפשרי, אבל לא במוסדות ייחודיים, שלצורך כך הם מוקמים.
מיכל סגל-חורין:
כבר היום זה אפשרי ברצון של ההורים, אבל התיקון הזה יאפשר לנו לפתוח מוסדות כאלה מראש, שיאפשרו לתלמידים להשתלב בהם, משהו עם תוכניות לימודים מובנות מראש, ולא משהו לפי רצון ההורים בכל בית ספר ובית ספר.
דוד רותם:
שוב מתערבים בדרך החינוך של הילדים שלי?
ענת חיים:
לא.
ענת חיים:
שוב – מדובר כאן בבתי ספר נפרדים, והם ייקראו בתי ספר משלבים, ורק בבתי ספר כאלה הם רוצים להכניס תוכנית מסוימת שתקבע אורח חיים עם איזשהו דגש יהודי, והחוק לא מוסיף שנייה אחת של לימודי יהדות, לא שעות נוספות.
רחל אדטו:
אדוני היושב ראש, יש כאן דחיפות?
זאב אלקין:
בתור מי שבזמנו היה בין היוזמים של החוק המשלב, אולי אצליח להסביר יותר טוב מהם.
יריב לוין:
אתם שמים לב, כפי שאמרה חברת הכנסת אדטו, שעד כה לא שמענו אף מילה, למה זה דחוף.
מיכל סגל-חורין:
התיקון שאנחנו מבקשים - מדובר פה במהלך ייחודי, מוסדות מיוחדים.
מיכל סגל-חורין:
התיקון שאנחנו מבקשים הוא בראש ובראשונה לתקן את הרכב המועצה, כך שזה יהיה דומה ואחיד לכל הגופים האחרים שמוקמים מכוח חינוך ממלכתי, זה ועד החינוך ומועצת חמ"ד, המועצה לחינוך ממלכתי דתי.
מיכל סגל-חורין:
אנחנו מבקשים קודם כל שההרכב יהיה דומה, ואז נוכל בקלות לשמור את שיקול הדעת של השר בעת ההרכבה של המועצה הזו.
מיכל סגל-חורין:
מייד כשנסיים את הליכי החקיקה נוכל להרכיב את המועצה, להקים אותה כדי שהמועצה הזו תוכל להתחיל לפתח תוכניות מיוחדות למוסדות האלה.
דוד רותם:
מתי החוק הזה עבר?
מיכל סגל-חורין:
יולי 2008.
דוד רותם:
ומאז עד היום לא עשיתם כלום?
מיכל סגל-חורין:
מאז נעשו כמה דברים.
מיכל סגל-חורין:
התחלפה מועצה, נעשו ניסיונות כן להקים את המועצה הזו בהרכב בחוק הקיים, אבל נתקלנו בקשיים.
מיכל סגל-חורין:
המועצה בהרכב שהחוק הנוכחי קובע היא מגבילה מאוד את שיקול הדעת של השר בבחירה, כלומר היא מתווה כל אחד מה-15 חברים – מיהו החבר.
דוד רותם:
אז הבעיה היא שלקחו לשר את שיקול הדעת?
דוד רותם:
עכשיו הבנתי את הדחיפות.
יריב לוין:
בבקשה, חבר הכנסת אלקין.
זאב אלקין:
בתור מי שהיה אחד מהיוזמים של החוק המשלב בכנסת הקודמת אני אסביר מה, לפי הבנתי, קורה כאן; הכנסת חוקקה חוק החינוך המשלב, אבל בגלל כל מיני נושאים בתוכו החוק לא מופעל בפועל – לא מבחינת התקנות שלו ולא מבחינת הרכבת המועצה, ולכן אם רוצים שהחוק יופעל, משרד החינוך הביא תיקונים והתאמות לחוק, שבלעדיהם החוק גם לא יופעל.
זאב אלקין:
מי שרוצה שהחוק הזה יופעל, חייב לקדם את החקיקה.
זאב אלקין:
הדחיפות, עד כמה שאני הבנתי, ושוחחתי על זה עם שר החינוך כולל הבוקר, נובעת מכך שאנחנו מתקרבים לתחילת שנת הלימודים, וצריכים להסדיר את העניין לפני תחילת שנת הלימודים.
רחל אדטו:
מה שאתה אומר נשמע מצוין, אבל אם אתה מתייחס - השאלה כרגע היא מאוד עקרונית לתפקיד הוועדה בעניין הזה.
רחל אדטו:
אני חושבת שזה זילות של הנושא של פטור מחובת הנחה למה שמ-2008 מתנהל, ועכשיו פתאום ברגע האחרון מצאו שעוד חודשיים וחצי שנת הלימודים – יאללה, בוא נריץ את זה עכשיו מהר, פטור מחובת הנחה.
רחל אדטו:
זה לא הדרך.
רחל אדטו:
אם אתה מאפשר את זה עכשיו, אין שום סיבה שזה לא יהיה טכניקה קבועה, וכבודו של שר החינוך עם הכוונות הנכונות שלו וכדומה, אבל לא יכול להיות שחוק שמתגלגל כאן
רחל אדטו:
במסדרונות מ-2008 מסיבות כאלה ואחרות, היום הוא מקבל את הפטור מחובת הנחה.
מיכל סגל-חורין:
מה שמתגלגל זה החוק המקורי, שלא הצלחנו- -
זאב אלקין:
הצעת החוק הזו באה לחלץ את החוק שמתגלגל מהפלונטר.
רחל אדטו:
אני חוזרת ואומרת שהמילה מבחינתי זה כאילו זילות של המושג של פטור מחובת הנחה ברגע שאנחנו מאשרים את זה, יהא החוק טוב ככל שיהיה.
רחל אדטו:
אם אומרים "פטור מחובת הנחה", צריכים לשכנע את הוועדה, למה מוצדק לעשות את הפטור, מה הדחיפות בדבר הזה.
מיכל סגל-חורין:
אנחנו רוצים להתקין תקנות.
מיכל סגל-חורין:
לא נוכל להתקין תקנות בלי הגוף הזה.
מיכל סגל-חורין:
אנחנו כן רוצים להיות מוכנים לקראת שנת הלימודים.
אברהם מיכאלי:
אני מוכן למצוא סנגוריה לשר; יש סעיף שכתוב שהמועצה הקודמת – פג תוקפה, אני מבין?
מיכל סגל-חורין:
היא לא מונתה.
אברהם מיכאלי:
היום המועצה קיימת?
מיכל סגל-חורין:
לא קיימת.
יריב לוין:
רבותיי, אני מציע כך; אני חושב שנכון שנכבד בעניין הזה את שיקול הדעת של השר, שלא הגיע אלינו עד היום עם בקשת פטור, ואם עשה את זה הפעם, אני מניח שהיתה לו סיבה טובה, ועם זאת אני מפנה שוב את תשומת לבכם לכך שהפרקטיקה הזאת לא תעבוד, כלומר נדמה שאפשר היה לחסוך את זה, ואלמלא העובדה שהשר – אני מוכרח להודות באופן אישי שלא לגמרי השתכנעתי, ואני די מבין לדברים שאמרה חברת הכנסת אדטו, מלבד העובדה שבגלל הערכה אישית שיש לי לשר, אני מניח שאם הוא כבר בא וביקש את זה – דבר שהוא לא עשה עד היום לגבי אף חוק אחר, כנראה שהדבר באמת הכרחי, אבל אני מפנה את תשומת לבכם, שלא זו הדרך, ואם בוחרים בדרך הזו, צריכים לבוא עם נימוקים כאלה שישכנעו גם את חברת הכנסת אדטו, שנדמה לי, העלתה תהיות שיש בהן ממש.
יריב לוין:
מי בעד לאשר את הבקשה?
יריב לוין:
הצבעה בעד – 7 נגד – אין נמנעים – 1 הבקשה אושרה.
יריב לוין:
בעד – 7, אין מתנגדים, נמנע אחד, ולפיכך הבקשה אושרה.
יריב לוין:
הצעת חוק ליישום ההסכם בין מדינת ישראל לבין הארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי בדבר זכויות יתר, חסינויות והקלות המוענקות לארגון, התש"ע-2010 (מ/519)