GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יריב לוין:
אני עובר לחוק השני - הצעת חוק ליישום ההסכם בין מדינת ישראל לבין הארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי בדבר זכויות יתר, חסינויות והקלות המוענקות לארגון, התש"ע-2010 (מ/519).
יריב לוין:
מי מציג את ההצעה כאן?
יריב לוין:
לא הגיע נציג.
דוד רותם:
אני מוכן להסביר.
דוד רותם:
עד שהתקבלה ישראל ל-OECD- -
יריב לוין:
את ההסבר אני גם מבין, לכן אני הצבתי את זה כאן.
יריב לוין:
השיטה שבה לא מגיע נציג של הממשלה לנמק את העניין, לא מקובלת עליי.
יריב לוין:
אני מציע שיגיע לכאן מישהו שיהיה מסוגל להציג את העניין הזה.
יריב לוין:
הצעת חוק אזרחים ותיקים (תיקון יועץ לענייני אזרחים ותיקים ברשויות מקומיות), התש"ע-2010 (מ/520)
יריב לוין:
אני עובר לנושא השלישי.
יריב לוין:
הצעת חוק אזרחים ותיקים (תיקון יועץ לענייני אזרחים ותיקים ברשויות מקומיות), התש"ע-2010 (מ/520).
גלית לוי:
אני ראש המטה ליועץ הבחירה של סגנית השר לאה נס לענייני גמלאים.
גלית לוי:
אנחנו נבקש מכבוד חברי הכנסת לאשר את הפטור מחובת הנחה לו בהתייחס לסעיף הראשון ולהערותיכם הנבונות בעניין.
גלית לוי:
המשרד לענייני גמלאים מקדם במהלך חודשי הקיץ לקראת החגים תוכנית לגיבוש תוכנית אב ברשויות המקומיות.
גלית לוי:
זו תוכנית שבה כל רשות מקומית תצטרך לתת את הדעת מבחינת תכנון ארוך טווח של העירייה את מתן הדגש לאותם אזרחים ותיקים המתגוררים ברשות המקומית.
גלית לוי:
כדי שנוכל לקדם את התוכנית עצמה אנו זקוקים להעביר את הצעת החוק הזו, שעניינה להקצות אחד מעובדי העירייה למטרת ייעוץ לענייני אזרחים ותיקים בדומה לקונטקסט שיש גם כאלה יועצים לענייני מעמד האשה, ולכן הדחיפות, ולכן באנו בבקשה בשם סגנית השר והממשלה לבקש פטור מחובת הנחה, כדי שנוכל לסיים את הליך החקיקה ונוכל להתקדם עם התוכניות.
רחל אדטו:
מה 45 יום יעמדו ביניכם לבין המינויים?
רחל אדטו:
הרעיון בסדר, השאלה היא מה הדחיפות גם פה.
גלית לוי:
אנחנו רוצים לצאת עם תוכנית האב ברשויות המקומיות לקראת החגים.
גלית לוי:
בשל החשיבות של זה ביקשנו פטור מחובת ההנחה, וזה עבר רק לאחרונה את ועדת השרים, כך שזה לא מתגלגל במסדרונות החקיקה זה זמן רב.
יריב לוין:
סגנית השר לאה נס שוחחה אתי בעניין הזה עוד בשבוע שעבר, כאשר החוק למעשה היה עתיד לעבור בממשלה.
יריב לוין:
מדובר במהלך שהשלמתו נדרשת עד סוף המושב הזה, שאם לא כן אנחנו ניצור מצב שהמשרד לא יוכל להשלים את הפעולה הזו שהוא עושה.
יריב לוין:
סגנית השר נס גם הסבירה לי שורה של נסיבות מבחינת לוחות הזמנים שלה ושל המשרד שלפחות הניחו את דעתי, שיש צורך לאשר את העניין הזה, ואני מציע לאשר אותו.
יריב לוין:
הצבעה בעד – פה אחד הבקשה אושרה.
יריב לוין:
בעד – פה אחד.
יריב לוין:
אושר, תודה רבה.
יריב לוין:
הצעת חוק הפטנטים (תיקון מס' 9)(ביטול חובת הפרסום ברשומות), התש"ע-2010 (מ/518)
יריב לוין:
אני עובר להצעה הבאה.
יריב לוין:
הצעת חוק הפטנטים (תיקון מס' 9)(ביטול חובת הפרסום ברשומות), התש"ע-2010 (מ/518).
שמרית גולן:
הצעת החוק הזו נועדה להעביר את הפרסום של יומן הפטנטים, שכיום החוק מחייב לפרסם ברשומות, לאתר האינטרנט של רשם הפטנטים.
שמרית גולן:
אנחנו הגענו למסקנה שמבחינה מהותית, אין חובה שהפרסומים האלה ייעשו ברשומות, ושמבחינת הנגישות, היעילות, העלות וציבור המשתמשים יהיה הרבה יותר טוב לפרסם את זה באינטרנט.
שמרית גולן:
הסיבה שההצעה הזו דחופה היא שבפועל רשות הפטנטים כבר עברה לפרסום באינטרנט, והפסיקה את הפרסום המודפס.
שמרית גולן:
הצעת החוק מכילה סעיף של תחולה רטרואקטיבית ותשריר לפרסומים שנעשו בתקופה שבה לא נעשה הפרסום המודפס, כי החוק עדיין מחייב פרסום מודפס, לכן חשוב לנו שההצעה תעבור כבר במושב הזה, כדי שהפרסום שלה לא יהיה חשוף לציבור או ליותר מדי אנשים שיכולים להעלות טענות פוטנציאליות לגבי תוקף הפרסום, עד שהכנסת תתכנס מחדש.
יריב לוין:
אני מבקש לשאול שתי שאלות: האחת, הרשומות בעצם יהיו באינטרנט, או הרעיון הוא לבטל את הצורך בפרסום- -
שמרית גולן:
לבטל את הרשומות.
שמרית גולן:
רשומות לא יכולות להיות באינטרנט.
שמרית גולן:
רשומות, יש חזקה שזה פרסום מודפס.
יריב לוין:
אולי כדאי לשנות בכלל את כל הקונספט הזה?
יריב לוין:
שיפורסם באינטרנט.
דוד רותם:
אני לא יודע לפתוח מחשב.
יריב לוין:
ואת הרשומות אתה יודע למצוא?
דוד רותם:
מה אתה רוצה מאתנו?
דוד רותם:
זה לשכת עורכי הדין.
דוד רותם:
אל תדאג.
שמרית גולן:
יש מידע, כמו חוקים שאנחנו חושבים שמאוד חשוב שהוא יישאר ברשומות, אבל המידע הזה הוא לא מידע שמבחינת חזקת הידיעה שלו באמת חייב להגיע לכלל הציבור ולהיות זמין ברשומות.
דוד רותם:
אני היום מביא שני תיקונים לחוק הפטנטים לקריאה שנייה ושלישית.
דוד רותם:
למה לא הכנסתם את זה שם?
שמרית גולן:
הצעת החוק הזו פורסמה כתזכיר לפי הסדר הרגיל, אבל בעקבות ישיבה שנערכה אצלנו הגענו למסקנה שעד שלא נעביר את החוק ואת התשריר הזה, לא נוכל להמשיך עם הפרסום הקיים באינטרנט, כי הוא לא לפי הוראות החוק, ומצד שני, ההתקשרות עם המדפיס הממשלה הסתיימה מזמן, לכן יהיה קשה לפרסם בדפוס, וזה יגרום לעיכובים בפרסום היומנים.
שמרית גולן:
אנחנו לא רוצים לפגוע בציבור המשתמשים, שהוא בעלי הפטנטים או המתנגדים הפוטנציאליים, ואנחנו כן רוצים שהם יקבלו את המידע הזה כמה שיותר מהר וכסדרו.
יריב לוין:
אדוני יושב ראש ועדת חוקה, אתה מתכוון לקבוע את זה לדיון, כך שזה יסתיים במושב הזה?
יריב לוין:
הרי זאת השאלה.
יריב לוין:
אם זה כך, יש טעם לתת את הפטור.
יריב לוין:
אם לא, אין טעם.
דוד רותם:
דיון והצבעה – יום ראשון הבא, 08:00 בבוקר.
יריב לוין:
נוכח הודעתו של יושב ראש ועדת החוקה בהחלט יש טעם לאשר את בקשת הפטור.
יריב לוין:
בעד – 7, פה אחד.
יריב לוין:
אין נגד, אין נמנעים, אושר.
יריב לוין:
והרווחתם גם דיון.
יריב לוין:
הנושא האחרון, שאנחנו חוזרים אליו, הנושא של ה-OECD, מס' מ/519.
אנה אוליקר:
היועץ של משרד החוץ מתעכב, לכן הם ביקשו להקריא לכם את- -
יריב לוין:
הרי ההצעה שאת מביאה, לא אוכל להתנגד לה.
יריב לוין:
זה הכי טוב שיכול היה להיות מלכתחילה.
אנה אוליקר:
ישראל התקבלה לפני זמן קצר לארגון של ה-OECD.
אנה אוליקר:
ההסכם מחייב לתת זכויות יתר כגון חסינות ופטורים שונים, ולכן ישראל גם כן צריכה לתת את הזכויות האלה, כדי שתקבל אותן, לכן יש דחיפות שנעביר את הצעת החוק הזו.
יריב לוין:
הדחיפות של הדבר הזה היא ברורה, השאלה רק אם יש לנו גם עמדה של ועד מחוז תל אביב.
דוד רותם:
ועד מחוז תל אביב תומך.
יריב לוין:
אושר פה אחד.
יריב לוין:
קביעת ועדה לדיון בהצעת חוק הגבלת משקל בתעשיית הדוגמנות, התש"ע-2010, של חה"כ רחל אדטו (פ/2057/18)
יריב לוין:
הנושא האחרון, חברת הכנסת אדטו, הנושא של החוק שלכם, קביעת ועדה לדיון בהצעת חוק הגבלת משקל בתעשיית הדוגמנות, התש"ע-2010, של חברי הכנסת רחל אדטו ודני דנון, (פ/2057/18).
יריב לוין:
הלשכה המשפטית הציעה להעביר את הדיון לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
יריב לוין:
נשמעו הצעות להעביר לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות או לחוקה, חוק ומשפט.
יריב לוין:
יו"ר ועדת חוקה, חוק ומשפט הודיע שההצעה אינה בתחום טיפול הוועדה שלו.
יריב לוין:
יו"ר ועדת העבודה ביקש להעביר אותה לשם, ואני מבין שזו גם בקשתך, על פי השיחה שהיתה לנו בעניין הזה, ולכן אני מציע להעביר לוועדת העבודה והבריאות.
יריב לוין:
הצבעה בעד – פה אחד
יריב לוין:
שלום לכם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.
יריב לוין:
אנחנו עוסקים היום בהמשך תיקון התקנון.
יריב לוין:
אנחנו נמצאים בחלק ד'- כלים פרלמנטריים, והמטרה היא להשלים היום את הנושא של הפרק השלישי, של השאילתות.
יריב לוין:
על רובו כבר עברנו, גם בהקראה, וחלקו – עדיין צריך לעבור עליו בהקראה.
יריב לוין:
אני מציע שארבל תסקור את השינויים והתיקונים שנעשו ביחס למה שהונח בפנינו בפעם הקודמת, כאשר הטמענו בפנים את ההערות שקיבלנו, גם ממזכירות הממשלה, גם מיועצת ראש הממשלה, פרח לרנר, גם מהשר גלעד ארדן, שישבתי אתו, וכמובן מסיעת קדימה, ממנהלי הסיעות, וניסינו להגיע לנוסח שמבטא את כל מה שהוסכם, ושהוצא ממנו, כמובן, כל מה שלא הוסכם על פי הדרך והכלל שאנחנו נוהגים בכל הנושאים כאן.
ארבל אסטרחן:
בעצם, עד סוף עמוד 4 קראנו, אבל הוכנסו פה שינויים בעקבות הישיבה הקודמת ובעקבות ההסכמות, אז אני אציין מה הם השינויים.
ארבל אסטרחן:
נתחיל בעמוד הראשון.
ארבל אסטרחן:
קודם כל, בסעיף 1(א), יש כאן איזושהי הבהרה שחשבנו להוסיף, להבהיר שמי שיכול להגיש שאילתה זה חבר כנסת שאינו שר או סגן שר, כפי שזה נאמר במפורש לגבי חקיקה, לומר זאת גם כאן.
ארבל אסטרחן:
סעיף קטן (ה) בעמוד 2 מדבר על המכסות.
ארבל אסטרחן:
יש פה חזרה למכסות הקיימות.
ארבל אסטרחן:
מוצע שהסעיף הזה יחולק, הוא יגיד כך: שחבר כנסת יכול להגיש בכל מושב לא יותר מ- 30 שאילתות רגילות, 80 שאילתות ישירות, ויו"ר הכנסת יאשר לכל ח"כ בכל מושב לא יותר משתי דחופות.
ארבל אסטרחן:
המספר הזה היום לא קיים, כפי שהוא בתקנון, אבל הבנתי שכך זה יוצא לאור ההגבלה של - -
רוחמה אברהם-בלילא:
כמה זה היום?
ארבל אסטרחן:
38 זה מה שקיים.
ירדנה מלר הורוביץ:
הכוונה הלא כתובה היתה באמת 2, אבל בפרקטיקה, במעשה, זה יותר.
רוחמה אברהם-בלילא:
בין 2 ל-4 נאמר לי.
ירדנה מלר הורוביץ:
אני חושבת שאולי אפשר אפילו להעלות את זה ל-4.
ירדנה מלר הורוביץ:
כי גם היום זה כבר - -
עמליה רבינוביץ:
יש.
עמליה רבינוביץ:
היו מקרים של 4.
ארבל אסטרחן:
יש ליו"ר הגבלה חוקית שלא יותר מ-4 בשבוע, אז פה, גם אם זה ייצא יותר הוא לא יוכל לאשר.
ארבל אסטרחן:
זאת אומרת, יכול להיות שהוא יאשר, גם אם הוא יכול, עד 4, אבל - -
רוחמה אברהם-בלילא:
אבל 4 זה סביר.
יריב לוין:
איפה ההגבלה של 4 מופיעה?
ארבל אסטרחן:
בסעיף של השאילתות הדחופות.
יריב לוין:
אז אפשר להפוך את זה ללא יותר מ-4, כמובן – בכפוף לכך שלא תהיה חריגה מהמכסה השבועית.
קריאה:
אי אפשר לקחת – מישהו ממישהו?
יריב לוין:
זה כלל בכל השאילתות, תמיד.
ארבל אסטרחן:
המזכיר ינהל רישום.
ארבל אסטרחן:
המכסה הזו תתעדכן – פה יש איזה שינוי בנוסח, למרות שדיברנו על זה בישיבה הקודמת.
ארבל אסטרחן:
מכסת השאילתות תתעדכן עם אישור השאילתה על ידי היו"ר.
ארבל אסטרחן:
כלומר, שאם הוא החליט ששאילתה היא פסולה או אחרי שזה עבר לשר השר אמר שהוא לא יענה עליה כי היא פסולה, זה לא יבוא במניין.
ארבל אסטרחן:
לשאלתה של חברת הכנסת – המכסה האמורה בסעיף קטן זה איננה ניתנת להעברה בין חברי הכנסת.
ארבל אסטרחן:
אחר כך – סעיף קטן (ו), דיברנו עליו בפעם הקודמת - -
סהר פינטו:
יש לי שאלה לגבי הניסוח שיושב ראש הכנסת יאשר לכל חברי הכנסת.
סהר פינטו:
למה זה לא מנוסח כמו שאילתה רגילה - -
יריב לוין:
כי יש לו סמכות לפסול, בגלל שיש לו 4.
יריב לוין:
נניח שהוגשו 6, אז הוא יכול להחליט שהוא מאשר 4 מסוימות.
ירדנה מלר הורוביץ:
בכל שבוע מגישים עד ה-12-15 והוא בוחר.
סהר פינטו:
זה בסדר.
סהר פינטו:
זה גם הוגדר בהמשך במקום הרלבנטי לדיון בשאילתות דחופות.
סהר פינטו:
האם יש 4 שהיושב ראש יכול מתוך זה להגיד - -
ארבל אסטרחן:
לח"כ יש יותר מ-4.
ארבל אסטרחן:
הוא יכול.
ארבל אסטרחן:
אתה יכול להגיש בשבוע מסוים והיו"ר יבחר 4 אחרות, אז שלך לא תאושר, בעוד ששאילתה ישירה, אם אתה מגיש – הוא לא יכול - -
יריב לוין:
התשובה היא – כן.
ארבל אסטרחן:
יכול להיות שיהיו ח"כים כי לא יהיו להם 4 כי המכסה הכללית היא - -
סהר פינטו:
זה בסדר, בזה מטפל הסעיף שנוגע לזה.
סהר פינטו:
אני מדבר על הסעיף שנוגע במכסות.
יריב לוין:
אני אומר: ה-4 זה עד.
יריב לוין:
לא בהכרח היושב ראש יאפשר לחבר כנסת לנצל את כל ה-4, בסיטואציות מסוימות.
סהר פינטו:
אז השאלה היא האם זה נגזר רק מזה שאין לו באותו שבוע כי זה סעיף - - כי אם כן, זה מוסדר שם.
סהר פינטו:
לכן צריך לכתוב 4 - - -
יריב לוין:
לא, זה לא ייגזר משם.
יריב לוין:
אני אגיד לך מה יקרה.
יריב לוין:
אני אומר משהו תיאורטי, אבל הוא לא תיאורטי, לדעתי הוא גם מאד מעשי.
יריב לוין:
כל חבר כנסת אומר לעצמו: אני אשמור לי שאילתה אחת ל-3 השבועות האחרונים, אם אני אצטרך משהו.
יריב לוין:
ואז נוצר מצב שב-3 השבועות האחרונים פנו כולם עם שאילתות, הוא מוגבל ב-4 וברור לגמרי שיש לו רק 12 לחלק ב-3 שבועות, וזהו.
יריב לוין:
כלומר, יהיו חברי כנסת שלא יוכלו לנצל את המכסה, אין מה לעשות.
סהר פינטו:
אז אתה יכול לכתוב: עד 4 שאילתות.
סהר פינטו:
ברגע שאתה מכניס את זה פה, בנפרד מאותם שיקולים שיש לעניין של ההגבלה של 4 בשבוע, זה נראה כאילו היושב ראש יכול עכשיו, בתחילת מושב, להחליט – אני, במושב הזה לכל חבר כנסת נותן שאילתה אחת, וזהו.
סהר פינטו:
לכאורה, הסעיף הזה מאפשר.
יריב לוין:
נכון, אבל זה המצב הקיים.
ארבל אסטרחן:
אם הגשת משהו, וכל מה שהגשת לא דחוף, הוא לא יאשר לך אף שאילתה.
יריב לוין:
זה השיקול שלו, זה המצב הקיים.
יריב לוין:
ארבל אסטרחן: ב סעיף קטן (ו) מדבר על סמכות היו"ר לשנות שאילתה, להתאימה להוראות התקנון והתקדימים, והחלטתו סופית בעניין.
יריב לוין:
סעיף קטן (ז – הסמכות של היו"ר לפסול שאילתה, לפי הסעיף הבא שהוא סעיף השאילתות הכפולות.
יריב לוין:
סעיף קטן (ח) מדבר על כך שישימו לב – המזכירה ומי שעובד אתה שמוצע כאן שכל שאילתה שנכללת בסדר היום, כלומר, גם רגילה וגם דחפה – תימסר הודעה על הכללתה בסדר היום לפחות 24 שעות לפני פתיחת הישיבה.
יריב לוין:
שזה מאד חשוב כי חלק מהמלחמה - -
רוחמה אברהם-בלילא:
זה שינוי לסנקציות שיבואו אחר כך.
ירדנה מלר-הורוביץ:
אני רק רוצה להזכיר שבזמנו, הכלי של שאילתה דחופה, אחד התנאים היו שלא מפרסמים אותה ומשאירים אותה עד יום רביעי בבוקר.
יריב לוין:
הורדנו את זה.
יריב לוין:
את הפרסום הורדנו.
יריב לוין:
זה נראה לי ארכאי לגמרי.
רונית חיקין:
אם תהיינה שאילתות ביום שני אז תודיעו לח"כים ביום ראשון?
ירדנה מלר-הורוביץ:
כן.
ירדנה מלר-הורוביץ:
בהחלט.
עמליה רבינוביץ:
רציתי לשאול עוד דבר.
עמליה רבינוביץ:
על שאילתות דחופות – הרי עד יום רביעי בבוקר - - עד כמה שאני יודעת, שאילתות דחופות אסור לפרסם לפני יום רביעי בבוקר.
יריב לוין:
ביטלנו את זה.
עמליה רבינוביץ:
זאת אומרת – ביום שלישי, אין שום בעיה לפרסם.
יריב לוין:
אין שום בעיה.
רוחמה אברהם-בלילא:
אם הוחלט על זה ביום שני, ממילא – הרי - -
יריב לוין:
זה ארכאי לגמרי.
ירדנה מלר-הורוביץ:
זה משנת 97, שרצו לתת עוד עניין ו - -
ארבל אסטרחן:
כל שאילתה שנענית במליאה, זאת אומרת – דחופה ורגילה, מוסרים הודעה לכנסת 24 שעות לפני פתיחת הישיבה.
ארבל אסטרחן:
זאת אומרת – שביום שלישי עד 11:00 מודיעים מה הן השאילתות הדחופות של יום רביעי.
ארבל אסטרחן:
ומי שמשיב זה השר או סגנו ובהסכמת חבר הכנסת או בנסיבות המצדיקות זאת – בהסכמת היו"ר, הוא יכולל היות מיוצג על ידי שר אחר, כלומר –לא סגן שר אחר.
ארבל אסטרחן:
ואז סעיף 2 דיבר על שאילתה פסולה.
ארבל אסטרחן:
לא שינינו.
ארבל אסטרחן:
רק בסעיף קטן (ג) - מה האפשרויות של שר לא להשיב בגלל תוכן השאילתה.
ארבל אסטרחן:
היום זה מחולק לכמה סעיפים, אז איחדנו את זה לסעיף אחד: "(ג) סבר שר כי שאילתה שהופנתה אליו פסולה לפי סעיף זה...." – כל מה שמופיע ב- 2(א), "שאילתה לא תכיל..." וכו' – "...
ארבל אסטרחן:
כי יש בתשובה לדעתו כדי לפגוע...., במקום "בענייני המדינה" כפי שכתוב היום, אמרנו: "..
ארבל אסטרחן:
בביטחון המדינה, ביחסי החוץ שלה, או בעניין כלכלי חיוני שלה, או לשם הגנה על פרטיותו של אדם או על זכות או חיסיון שבדין, יודיע ליו"ר הכנסת כי הוא מסרב להשיב עליה ואת הסיבה לסירוב; יושב ראש הכנסת יחליט בדבר, לאחר שנתן לחבר הכנסת השואל הזדמנות להשמיע את דברו; החלטת היושב ראש תהיה סופית.
ארבל אסטרחן:
" זאת אומרת, בסופו של דבר אם שאילתה תיענה או לא זה היושב ראש, ולא השר.
ארבל אסטרחן:
ועכשיו יש לנו שלושה סעיפים של שאילתה רגילה, דחופה וישירה.
ארבל אסטרחן:
בשאילתה הרגילה – אז פה יש חזרה למועדים, צריך לשים לב ל – 3(ב).
ארבל אסטרחן:
21 יום.
ארבל אסטרחן:
אין פה אפשרויות הארכה.
ארבל אסטרחן:
הוא צריך או להשיב או להודיע על סירוב.
ארבל אסטרחן:
וב-(ג), בעקבות מה שאמרו פה נציגי הממשלה – היו"ר יקבע את המועד בתיאום עם השר הנשאל ויודיע עליו לחבר הכנסת.
ארבל אסטרחן:
ב- (ד) זה אחד החידושים הגדולים בנוסח הזה – "נעדר חבר הכנסת השואל באולם המליאה בעת שנקרא השר להשיב על השאילתה שהגיש, לא ימסור השר את תשובתו.
ארבל אסטרחן:
.." – זאת אומרת.
ארבל אסטרחן:
אין יותר תשובות לפרוטוקול, וחבר הכנסת לא יורשה להגיש שאילתה באותו נושא באותו מושב.
ארבל אסטרחן:
"ואולם, רשאי חבר הכנסת להודיע למזכיר הכנסת לא יאוחר משעתיים לפני פתיחת הישיבה שבה אמורה להימסר התשובה לשאילתה, כי הוא מבקש שמועד מתן התשובה לשאילתה ייחדה, ויושב ראש הכנסת יקבע מועד חדש בהתאם, בתיאום עם השר הנשאל".
אריה זוהר:
שיודיעו גם לשר שיש בקשה על הדחייה.
רוחמה אברהם-בלילא:
זה בסדר, מודיעים.
ירדנה מלר הורוביץ:
זה בא למנוע מצב שהשר מחכה עד סוף הישיבה ובסוף כולם הלכו הביתה ולא הודיעו, אפילו.
קריאה:
זה קורה?
יריב לוין:
כן, כל הזמן.
יריב לוין:
המון, אפילו.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני, ברמה העקרונית, מסכימה עם הסיטואציה שאנחנו צריכים באמת לשפר את המגנון הזה שקוראים לו שאילתות, במיוחד כאשר השר עונה והמליאה ריקה, מה גם שזה בסוף היום.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני לא סבורה שהסוגיה שהשר לא ימסור את תשובתו היא נכונה במקרה הזה, משום שהשאילתה היא ציבורית.
רוחמה אברהם-בלילא:
יש עניין לציבור לדעת, וכל שכן כאשר נעשית עבודה מקצועית מטעמו של השר.
רוחמה אברהם-בלילא:
פקידים עבדו על זה, בזבזו על זה שעות.
רוחמה אברהם-בלילא:
אז מה עשינו?
רוחמה אברהם-בלילא:
הענשנו את כל העולם, גם את הציבור.
יריב לוין:
אז מה נעשה?
יריב לוין:
איזו סנקציה תהיה?
רוחמה אברהם-בלילא:
אני מציעה שזה כן יישאר לפרוטוקול.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני מסכימה עם הסנקציה כלפי חבר הכנסת, זה בסדר, אבל לא להעניש את כולם.
יריב לוין:
אז מה הסנקציה?
רוחמה אברהם-בלילא:
הסנקציה זה שהוא לא מוסר את זה לפרוטוקול, שזה נשאר, את זה – לציבור, תשאיר את זה, אבל הסנקציה היא שחבר הכנסת לא יכול להגיש שאילתה באותו נושא עד סוף המושב.
ארבל אסטרחן:
אם נמסרה תשובה, אז למה שהוא יגיש עוד שאילתה?
יריב לוין:
אם הנושא הוא כזה ציבורי וכזה חשוב, אז תמיד גם חבר כנסת אחר יכול להגיש את השאילתה ותמיד אפשר גם לשלוח מכתב, ותמיד אפשר גם לבקש מהשר להתנצל ולהגיד לו – תשמע, טעיתי, לא יכולתי, קרה לי משהו, אנא שלח לי את התשובה שלך.
יריב לוין:
זה לא בשמים.
יריב לוין:
אנחנו הגענו לאיזושהי מערכת של איזון שהמטרה שלה היא להבטיח שני דברים: שמצד אחד תיפסק התופעה הזו ששרים יושבים פה בלילה ואחר כך כל השאילתות הולכות לפרוטוקול, המליאה ריקה וזה נראה ביזיון, ומצד שני להבטיח גם במצב ששרים יענו בזמן לשאילתות.
יריב לוין:
ואני חושב שאיזון הסנקציות הזה שעבר פה את כולם, זאת אומרת, בהתייעצות עם הסיעות, בהתייעצות עם הממשלה, ועם הצוות המקצועי של הממשלה ועם מזכירת הכנסת והיועץ המשפטי, וכל המערכת - -
רוחמה אברהם-בלילא:
היה צריך להעלות את זה מבחינת הנושא עצמו.
יריב לוין:
אני מציע שאנחנו ננסה, זה לא מעניש את הציבור.
יריב לוין:
אין ספק שאם יש מצב שאדם זקוק לתשובה לשאלתה מסוימת, גם אם זה קרה, אז הוא יוכל לבקש מחבר כנסת אחר שיגיש את השאילתה, יש הרבה מאד דרכים.
קריאה:
יש לו שעתיים לבטל.
קריאה:
היו"ר יריב לוין: כשחבר כנסת שואל שאילתה על איזשהו אירוע שקרה, אני לא יודע איפה, וזה עד כדי כך לא מעניין אותו שהוא אפילו לא טורח לבוא ולא טורח שום דבר - -
רוחמה אברהם-בלילא:
יש את המנגנון הזה של השעתיים וזה בסדר.
רוחמה אברהם-בלילא:
ונניח שקורה משהו בפרק הזמן הזה של לפני השעתיים ואם חבר הכנסת מתאם עם השר, כלומר – בהסכמת השר, שחבר הכנסת אמור להיעדר, נניח מאיזושהי סיבה אישית מיוחדת, ויש תיאום מלא עם השר שהשר יהיה מוכן להשיב לפרוטוקול – את זה אפשר?
יריב לוין:
את זה, אם אתם מסכימים, אפשר לקבל.
יריב לוין:
זה אפשרי.
יריב לוין:
שתהיה, בהסכמה מראש - -
קריאה:
תשובתו תינתן לו אישית.
ירדנה מלר הורוביץ:
הוא יענה על זה במועד אחר.
ירדנה מלר הורוביץ:
במועד שהשר - -
יריב לוין:
אני לא רואה למה לסבך.
יריב לוין:
ההסדר פה הוא מאד פשוט, מאד קל.
יריב לוין:
הוא קובע דיכוטומיה מאד פשוטה, הוא נותן מנגנון ממש עד הרגע האחרון, כמעט, שמאפשר לחבר כנסת להודיע – נבצר ממני, יש לי איזושהי בעיה.
יריב לוין:
הרי ברור שאם יהיה מקרה אנושי שמישהו הרגיש לא טוב במהלך הישיבה, אז יאפשרו לו לקבל את התשובה במועד אחר או ימסרו לו אותה, ביד.
יריב לוין:
אני מציע שננסה את זה.
רונית חיקין:
למה שלא ניתן לשר אץ שיקול הדעת - -
יריב לוין:
בשום אופן לא.
יריב לוין:
מה, את שיקול הדעת אם לענות או לא?
רונית חיקין:
אבל יכול להיות שהשר חושב שיש כאן עניין ציבורי חשוב.
יריב לוין:
אז שישלח מכתב עם השאילתה לחבר הכנסת.
יריב לוין:
בואו, רבותיי, המטרה היא ליצור מצב שלא אם מישהו הוא חבר של השר אז השר כן עונה לו לפרוטוקול ואם לא – אז לא.
ירדנה מלר-הורוביץ:
אני אגיד לך למה היא מכוונת: קרה לנו לא אחת בשעת שאלות שאישרנו שאלות, השר בא ובאמת הקדיש מזמנו, ואז, חבר הכנסת ששאל את השאלה לא היה, והשר אמר: חבר הכנסת איננו, אבל יש לי תשובה ודווקא הייתי מעוניין לקרוא אותה.
יריב לוין:
הכל יכול להיות.
יריב לוין:
האויב של הטוב הוא הטוב ביותר.
יריב לוין:
אתם רוצים להתחיל לסבך את זה, ושלשר תהיה אפשרות לענות איפה שהוא רוצה, ואחר כך יתחילו טענות שהשר עונה ל- X ולא ל – Y כי איתו הוא חבר?
יריב לוין:
אז אם זה חשוב לשר וחשוב לחבר הכנסת – שישלח לו את הדבר הזה בדואר.
יריב לוין:
יש לו אפשרויות רבות אם זה באמת כל כך חשוב לו.
יריב לוין:
אני לא מציע להתחיל לסבך את זה.
יריב לוין:
הגענו פה למשהו שאני חושב שהוא פשוט, הוא ברור, גם יהיה ברור לכולם.
יריב לוין:
גם חשוב שההסדרים יהיו פשוטים.
יריב לוין:
אנשים יידעו בדיוק איפה הם חיים, מה הם צריכים לעשות.
ארבל אסטרחן:
אז (ד) מדבר על מה קורה אם חבר הכנסת נעדר, עם אפשרות להודיע מראש.
ארבל אסטרחן:
"(ה) לא השיב השר הנשאל על השאילתה במועד שקבע יושב ראש הכנסת, רשאי חבר הכנסת השואל לבקש מיו"ר הכנסת כי ינהגו בשאילתה כבשאילתה דחופה, והתשובה תימסר בישיבת הכנסת ביום ד' הסמוך לאחר היום שבו היה השר אמור להשיב כאמור, נוסף על השאילתות שאישר יו"ר הכנסת לפי סעיף 4(ב).
יריב לוין:
זה הצד השני של סעיף (ד).
רונית חיקין:
זה אומר שאחרי 21 יום יש אפשרות לשאילתה דחופה?
יריב לוין:
נכון מאד.
רוחמה אברהם-בלילא:
איפה כתוב שזה לא גורע מה-4 השבועיות?
ארבל אסטרחן:
זה לא גורע מה-4 השבועיות.
עמליה רבינוביץ:
ישנם משרדים שמקבלים כל שבוע באופן קבוע מספר מסוים של שאילתות.
עמליה רבינוביץ:
מ-2 עד-7.
עמליה רבינוביץ:
זאת אומרת שהשר הזה אמור להגיע כל שבוע כדי - -
יריב לוין:
הוא יכול לרכז אותם ולבוא פעם בשלושה שבועות.
עמליה רבינוביץ:
אבל יהיו שאילתות שזה יעבור 21 יום.
יריב לוין:
אז נניח שהוא יגיד – אני, כל שבועיים מרכז.
יריב לוין:
אז הוא יבוא פעם בשבועיים.
ירדנה מלר-הורוביץ:
הוא יבוא אחרי 21 יום אחרים.
יריב לוין:
אין מה לעשות.
ארבל אסטרחן:
אני חושבת שגם עולה מפה ש- עברו שלושה שבועות, היו"ר צריך לקבוע מועד.
יריב לוין:
כן, למעשה יש לו אפשרות לתת לו עוד כמה ימים.
יריב לוין:
הוא יכול באינטרוולים של שלושה שבועות לקיים את זה, בלי שום בעיה.
יריב לוין:
זה סביר.
ארבל אסטרחן:
ב-(ו) יש שינוי – שחבר הכנסת יקרא את השאילתה הרגילה - -
יריב לוין:
שימו לב.
יריב לוין:
שינוי נוסף שעשינו כאן
יריב לוין:
שהוא שינוי חשוב – שחבר הכנסת השואל יקרא מהמקום המיועד את נוסח השאילתה, כדי שהדיון, אדם שצופה בדיון בטלוויזיה, יבין על מה מדובר, ולא סתם יקראו שם תשובות לאוויר.
יריב לוין:
זה חסר היגיון, פשוט.
ארבל אסטרחן:
והוא יכול לשאול שאילתה נוספת, דיברנו על זה.
ארבל אסטרחן:
(ח) קיים היום בתקנון, לא הכנסנו את זה בנוסח הקודם אלא רק בעקיפין, שחבר כנסת שהפנה שאילתה רגילה לשר רשאי להודיע לו באמצעות מזכיר הכנסת כי הוא מבקש שינהגו בשאילתה כבשאילתה ישירה.
ארבל אסטרחן:
אבל המכסה – לא תשונה.
ארבל אסטרחן:
זאת אומרת, זה לא שיורידו לו את זה מהישירה ויוסיפו - -
יריב לוין:
כדי שלא יהיה פה משחק.
ארבל אסטרחן:
זה ירד לו מהרגילה אבל הוא יכול לבקש לקבל את התשובה בכתב.
עמליה רבינוביץ:
זה קיים גם היום.
ארבל אסטרחן:
ו-(ט) – ימי הפגרה לא יבואו במניין התקופות, אלא אם כן ביקש חבר הכנסת שינהגו בשאילתה כבשאילתה ישירה.
יריב לוין:
זה המצב הקיים היום.
סהר פינטו:
זה אמור להיות בתיאום עם היושב ראש אבל הוא יכול לתאם אתו גם עוד חודשיים להשיב?
סהר פינטו:
זה קצת מעקר את כל ה - -
ארבל אסטרחן:
סומכים על היו"ר שישמור על המוסד.
ירדנה מלר-הורוביץ:
בדרך כלל היו"ר מאד מקפיד על זה.
ירדנה מלר-הורוביץ:
היו"רים לדורותיהם, מאד משתדלים.
יריב לוין:
אף אחד לא ייתן לעשות פה צחוק, שהתשובות יהיו - -
ארבל אסטרחן:
אין ספק שליו"ר יש תפקיד פה לעמוד על זה שיינתנו תשובות.
ארבל אסטרחן:
עד כאן דיברנו בישיבה הקודמת ואמרתי מה השינויים שהוספתי בעקבותיה.
ארבל אסטרחן:
עכשיו נשארו לנו סעיפים 4 ו-5 שעליהם עוד לא דיברנו, שהם שאילתה דחופה ושאילתה ישירה.
ארבל אסטרחן:
היו"ר יריב לוין: ולמעשה, בהם אין שינויים של ממש, זה יותר הכנסה שלהם לתקנון והסדרה שלהם בצורה - - ארבל אסטרחן: הם בעצם לא היו בתקנון עד היום, הם היו בהחלטה של ועדת הכנסת שהיא כבר לא בתוקף.
ארבל אסטרחן:
אז מעבר לשינויים יש גם חשיבות רבה לעשות סדר בסעיפי התקנון.
ארבל אסטרחן:
אז לגבי שאילתה דחופה: "4 (א) שאילתה דחופה לא תכיל יותר מארבעים מילים".
ארבל אסטרחן:
כפי שקיים גם היום.
ארבל אסטרחן:
"(ב) יושב ראש הכנסת יאשר מדי שבוע את השאילתות הדחופות שלהן תימסר תשובה באותו שבוע, והוא רשאי לאשר עד ארבע שאילתות דחופות בשבוע.
ארבל אסטרחן:
(ג) תשובה לשאילתה דחופה תימסר בפתח ישיבת הכנסת ביום ד', כאמור בסעיף 25(ג)...." – שזה הסעיף שבו אמרנו מה יפתח את הישיבות: יום שני-אימון, יום שלישי-נאומים בני דקה, יום רביעי-שאילתות – "...
ארבל אסטרחן:
ואולם רשאי השר הנשאל להקדים או לאחר את תשובתו בהסכמת חבר הכנסת השואל ויושב ראש הכנסת; יושב ראש הכנסת רשאי לדחות את מועד התשובה לשאילתה דחופה בנסיבות שבהן הדבר מתחייב כאמור בסעיף 25(ה)" – שזה מהסעיפים החדשים שנקבעו פה, שמאפשר ליו"ר לסטות מסדר היום בימים ב', ג', ד' – אמרנו שהוא רשאי לקבוע סדר יום שחורג מהכללים בנסיבות שבהן הדבר מתחייב, לרבות בשבוע שבו לא מתקיימות שלוש ישיבות רגילות של הכנסת, בשבוע שבו הכנסת דנה בהצעת חוק התקציב ובשבוע האחרון של הכנס.
ארבל אסטרחן:
אז גם כאן, עם השאילתות הוא יכול לשחק, במקרים האלה.
ארבל אסטרחן:
"ד) שאילתה דחופה שהוגשה ליושב ראש הכנסת עד השעה 12:00 ביום ב'...." – זה כתוב היום, ורציתי לשאול אם זה באמת - -
רונית חיקין:
עד 11:00
ארבל אסטרחן:
אני חושבת שכתוב 12:00.
עמליה רבינוביץ:
כתוב 12:00 אבל הבעיה היא טכנית.
עמליה רבינוביץ:
ב- 12:00 מתחילה הנשיאות וזה מתנגש מבחינת הזמנים.
ארבל אסטרחן:
היום כתוב 12:00.
ארבל אסטרחן:
אם נעשה את זה 11:00 זה בסדר?
קריאה:
כן, בהחלט בסדר.
ארבל אסטרחן:
לא, זה הגיוני.
ארבל אסטרחן:
אז אוקי אם הוגשה ליו"ר עד שעה 11:00 ביום ב', ואושרה על ידיו, כאמור – "תועבר לשר הנשאל בו ביום, והוא ישיב עליה באותו שבוע, אלא אם כן הודיע ליושב ראש הכנסת בהודעה מנומקת כי הדבר נבצר ממנו; יושב ראש הכנסת רשאי, במקרים מיוחדים, להעביר שאילתה לשר שעליה ישיב באותו שבוע כאמור, גם אם הוגשה עד השעה 12:00 ביום ג'".
ארבל אסטרחן:
זה בסדר?
יריב לוין:
זה המצב הקיים, כן.
יריב לוין:
קריאות: - - ארבל אסטרחן: אבל לשר צריך לתת זמן, בכל זאת הוא משיב למחרת.
יריב לוין:
עמליה רבינוביץ: לכן אם תגישי את זה בשעה 17:00, זה קצת - -
ארבל אסטרחן:
12:00 זה בסדר.
ארבל אסטרחן:
"4 (ה) יו"ר הכנסת לא ישאר שאילתה דחופה בנושא שהועלה בשאילתה דחופה בארבעת השבועות הקודמים ולא יאשר יותר משאילתה דחופה אחת באותו נושא באותו שבוע.
ארבל אסטרחן:
(ו) יושב ראש הישיבה יודיע את מספר השאילתה שעל סדר היום ואת שם חבר הכנסת השואל; חבר הכנסת השואל יקרא מהמקום המיועד לכך באולם המליאה את נוסח השאילתה הדחופה כפי שאישר יושב ראש הכנסת; תשובת השר תימסר במסגרת זמן שלא תעלה על שלוש דקות" אני חושבת שבשאילתה רגילה לא הגבלנו את השר ופה מגבילים.
ארבל אסטרחן:
זה קיים גם היום אז השאלה היא מה רוצים.
ארבל אסטרחן:
"(ז) נעדר חבר הכנסת השואל מאולם המליאה בעת שנקרא להקריא את השאילתה או בעת שנקרא השר להשיב עליה...." - - -
יריב לוין:
אני מציע להגביל ההגבלה על זמן התשובה של השר.
רוחמה אברהם-בלילא:
לא לא לא.
רוחמה אברהם-בלילא:
שיהיה את המנגנון הזה.
רוחמה אברהם-בלילא:
היושב ראש יעשה - -
ארבל אסטרחן:
אני רק מזכירה שברגילה לא הגבלנו.
יריב לוין:
אנחנו בדרך כלל לא מגבילים שרים בכלל.
יריב לוין:
אז למה דווקא פה?
ארבל אסטרחן:
הרעיון הוא שיהיה איזה משהו מהיר כזה, בפתח הישיבה.