GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עתניאל שנלר: אני מתנגד לדבר הזה.
עתניאל שנלר: זה ישב כבר חודשים רבים מאוד.
עתניאל שנלר: הם יעשו אחר כך תיקונים במייל.
עתניאל שנלר: אם לא נצביע היום זה לא יעבור, אני יודע מה אני אומר.
עתניאל שנלר: מי שמבקש לא להצביע בעצם רוצה לקבור את החוק הזה.
עמי ברקוביץ: לא נכון.
עמי ברקוביץ: אני אומר לך כעמדה מקצועית - - -
יריב לוין: אני חושב שהבקשה היא לגיטימית והגיונית, אבל מכיוון שאנחנו נמצאים בסד הזמנים שאנחנו נמצאים בו המשמעות היא שהעניין לא יסתיים.
יריב לוין: לא נספיק לגמור את זה אם לא נצביע.
יריב לוין: השאלה אם יש פה איזה שהם פערים - - -
עמי ברקוביץ: אנחנו מבקשים פרק זמן של שבוע.
עתניאל שנלר: תעלה דבר קונקרטי.
עמי ברקוביץ: אמרתי.
עמי ברקוביץ: למשל, הנושא של הטלת מטלה כזאת על נשיא בית המשפט העליון, עדיף שהנושא יהיה מתואם עם הנהלת בית המשפט.
עתניאל שנלר: מה זה לתאם?
עתניאל שנלר: המחוקק קבע שזה מוטל עליו, למה צריך לתאם את זה?
עמי ברקוביץ: בדרך כלל, כשמטילים כזאת מטלה – כך עשינו גם בסיבוב הקודם - יש את ההגדרה עם חומר מחשב, יש את סמכות העזר שמוצעת כאן, כיצד השופט יעבד את חומר המחשב.
עמי ברקוביץ: אלה דברים שלמיטב זכרוני, הדיונים נפסקו לקראת התפזרות הכנסת הקודמת אבל לא היו מבושלים עד הסוף.
יריב לוין: אבל הנושא הזה היה חלק מההצעה כפי שהיא נמצאת בקריאה הראשונה.
עמי ברקוביץ: לא, לא.
יריב לוין: עצם הסמכות של שופט בית המשפט העליון להורות.
עמי ברקוביץ: אבל המנגנון לא היה קיים.
עתניאל שנלר: חוק האזנות סתר.
אביטל בגין: בהאזנות סתר זה מנוסח אחרת בגלל שיש תמליל.
אביטל בגין: פה יש עניין של הכנסה למעטפה - - -
יריב לוין: אני לא רואה בזה עניין מהותי.
יריב לוין: אני מציע שנקיים בעניין הזה הצבעה.
יריב לוין: נשארו שבועיים לסיום המושב.
עתניאל שנלר: אני מאוד מבקש שנצביע היום.
יריב לוין: כן, נקיים בעניין הזה הצבעה היום ונניח את העניין ביום שני, אלא אם תהיה לכם הערה קרדינלית שתחייב לקיים ביום שני דיון נוסף.
יריב לוין: אם לא יהיה דרמטי שמחייב שינוי יסודי, אז ביום שני בשבוע הבא נניח את זה וכך נוכל לסיים את העניין.
יריב לוין: אם תבואו ביום שני ותאמרו שהתעורר משהו דרמטי אז נסדיר אותו ביום שני, אם יהיה בזה צורך, למרות שאני לא רואה סיטואציה שנידרש לזה.
אביטל בגין: אם אפשר, לחדד על אילו עבירות מדובר.
אביטל בגין: ריגול ובגידה הם שני סימנים - - -
עתניאל שנלר: סימנים ב' ו-ד' לפרק ז' לחוק העונשין.
עתניאל שנלר: זה הנוסח של עורכת הדין ארבל.
אביטל בגין: סימן ב' וסימן ד' שעונשם 15 שנות מאסר.
ארבל אסטרחן: זאת השאלה העקרונית, על מה זה יחול.
אביטל בגין: הסימנים האלה כוללים כל מיני עבירות.
יריב לוין: אבל נדמה לי שזה הוגדר.
ארבל אסטרחן: זה לא היה בכחול, כך מציע חבר הכנסת שנלר.
יריב לוין: אני מבין שזה עוד מצמצם חלק מהסימנים עצמם.
יריב לוין: ההגדרה נראית לי סבירה לגמרי.
ארבל אסטרחן: בתוך פרק ז', שעניינו: ביטחון המדינה, יחסי חוץ וסודות רשמיים, כולל מספר סימנים.
ארבל אסטרחן: סימן ב' מדבר על בגידה ומפרט שורה של עבירות עם עונשים שונים.
ארבל אסטרחן: למשל, יש עבירה של מי שסייע בידי שבוי מלחמה לנסות להימלט ממקום כליאתו או מישראל, דינו מאסר עשר שנים; התכוון לפגוע בביטחון המדינה, דינו מאסר 15 שנה.
עתניאל שנלר: גם את זה צמצמנו.
עתניאל שנלר: זה אפילו לא בגידה, אלא רק בגידה חמורה.
עתניאל שנלר: זה ריגול בריבוע.
עמי ברקוביץ: ככל שאתה עושה את זה אתה מרחיב את הפער להאזנות סתר.
יריב לוין: אין ספק שנידרש בכל מקרה לעשות התאמות.
יריב לוין: אתה לא מרחיב את הפער, אתה מצמצם את הפער, אבל צמצום קטן.
יריב לוין: לכן, אני חושב שאפשר לעשות את זה, כי אנחנו בכל אופן מצמצמים.
יריב לוין: כשנדון שם נצטרך לבצע את הגישור הסופי.
יריב לוין: זה לא שאנחנו לוקחים את הפער ומרחיבים אותו, אנחנו מצמצמים, אז זה אפשרי.
עתניאל שנלר: אם הדבר הזה מקובל כבסיס, אשמח מאוד שנתחיל להריץ את זה.
יריב לוין: השאלה הגדולה היא מה יהיה שם.
ארבל אסטרחן: אני רוצה להגיד מהם הסימנים שדיבר עליהם חבר הכנסת שנלר.
ארבל אסטרחן: יש את סימן ב' – בגידה רק על עבירות שעונשן 15 שנות מאסר או יותר.
ארבל אסטרחן: העבירה המרכזית: מי שעשה בכוונה לפגוע בריבונותה של המדינה מעשה שיש בו כדי לפגוע בריבונותה, מי שעשה בכוונה ששטח כלשהו ייצא מריבונותה או מעשה שיש בו להביא לכך; מי שעשה בכוונה להביא לידי פעולה צבאית נגד ישראל או מעשה שיש בו כדי להביא לכך דינו מאסר 15 שנה; התכוון לסייע לאויב דינו מיתה או מאסר עולם.
ארבל אסטרחן: אלה הן עבירות בסימן ב' – בגידה.
ארבל אסטרחן: אחר כך יש סימן ג', שלגביו מוצע שלא יחול החוק, שעניינו פגיעה בכוחות מזוינים שאומר, למשל: מי שמעורר מרידה או משתתף בה; מי שגורם בזדון נזק לרכוש שהוא בשימוש כוח מזוין.
עתניאל שנלר: זה ביקשנו שלא יהיה.
ארבל אסטרחן: מי שהסית או שידל אדם החייב בשירות בכוח מזוין שלא ישרת בו.
ארבל אסטרחן: מוצע שזה לא יחול.
ארבל אסטרחן: אחר כך יש לנו סימן ד', שעניינו ריגול.
ארבל אסטרחן: חבר הכנסת שנלר מציע שהוא כן יחול, אבל רק על העבירות החמורות יותר, של 15 שנה ומעלה.
ארבל אסטרחן: למשל, הסעיף הראשון בו, 111 לחוק העונשין, אומר: מי שביודעין מסר ידיעה לאויב או בשבילו דינו מאסר עשר שנים - כלומר, זה לא יחול עליו.
ארבל אסטרחן: אבל: הייתה ידיעה העלולה להיות לתועלת האויב דינו מאסר 15 שנה - אז כן.
ארבל אסטרחן: מי שמסר ידיעה והתכוון לפגוע בביטחון המדינה – 15 שנה.
ארבל אסטרחן: מי שהשיג, אסף, הכין, רשם או החזיק ידיעה והתכוון לפגוע בביטחון המדינה – עשר שנים.
ארבל אסטרחן: יש כאן הוראות על ידיעות סודיות: מי שקיים ביודעין מגע עם סוכן חוץ ואין לו הסבר לכך – מאסר 15 שנה.
ארבל אסטרחן: אחר כך מי שעושה כל מיני מעשים בכוונה להכין מעשה עבירה לפי סימן זה, מזייף מסמכים, מחזיק מסמך רשמי או משתמש בו כשאינו מוסמך לכך, משתמש בטענות שווא ומוסר ביודעין הודעה כוזבת – דינו מאסר חמש שנים.
יריב לוין: כל אלה לא חלים, ברור.
ארבל אסטרחן: יש סט של עבירות, וחבר הכנסת שנלר מדבר על החמורות יותר.
ארבל אסטרחן: אחר כך יש לנו עוד סימן שעניינו סודות רשמיים, לגבי עובדי ציבור שמוסרים סודות.
ארבל אסטרחן: גם זה מוצע שלא יחול.
ארבל אסטרחן: סימן ה' וסימן ו' – פגיעה ביחסי החוץ, גם לא.
ארבל אסטרחן: כלומר, רק סימן ב' שעניינו בגידה וסימן ד'.
עתניאל שנלר: אדוני היושב ראש, איך תתייחס אם אבקש שאת סעיף הענישה נוריד מ-15 שנים לעשר שנים?
עתניאל שנלר: זה לא יסייע קצת?
יריב לוין: אני לא רואה בזה בעיה, אבל אני חושב שבכל מקרה נידרש.
דני גבע: עדיף לכסות מעשר שנים ומעלה.
יריב לוין: אני מציע שנקרא ואחר כך נעבור על ההסתייגויות ונצביע עליהן.
יריב לוין: אחר כך נצביע על החוק בכללותו.
ארבל אסטרחן: מה שמוצע זה שיתווסף סעיף קטן (ג) בסעיף 2 לחוק החסינות שבו ייאמר: "על אף האמור בסעיפים קטנים (א) ו-(ב), סעיפי החסינות והסייגים, רשאי שופט של בית המשפט העליון להתיר בצו חיפוש אצל חבר כנסת" ופה אנחנו רוצים: "אם שוכנע שחבר הכנסת חשוד בעבירות בגידה או ריגול לפי סימנים ב' ו-ד' לפרק ז' לחוק העונשין, שעונשן עשר שנות מאסר או יותר".
אביטל בגין: למה להגיד בגידה וריגול?
אביטל בגין: עבירות המנויות בסעיף - - -
ארבל אסטרחן: רק להפנות לסימן ב' ו-ד'?
ארבל אסטרחן: בסדר, זה כבר עניין סמנטי.
ארבל אסטרחן: "והחיפוש הכרחי למניעתה או לחקירתה של העבירה".
ארבל אסטרחן: אני לא יודעת אם צריך את זה אם אמרנו שחבר הכנסת עצמו חשוד.
ארבל אסטרחן: איך כתבנו בהאזנת סתר?
ארבל אסטרחן: "האזנת סתר הכרחית מטעמי ביטחון המדינה, הכרחית למניעתה או לחקירתה".
ארבל אסטרחן: אז נשאיר: "והחיפוש הכרחי למניעתה או לחקירתה של עבירה כאמור".
אביטל בגין: (ב) אומר: שוכנע שיש יסוד לחשד שחבר הכנסת חשוד.
ארבל אסטרחן: כן, שחבר הכנסת חשוד בעבירות לפי סימנים ב' ו-ד' וכו', עשר שנות מאסר או יותר, והחיפוש הכרחי למניעתה או לחקירתה של עבירה כאמור.
ארבל אסטרחן: "חיפוש ותפיסה ייעשו לפי הוראות כל דין וככל האפשר תוך פגיעה מצומצמת בפעילותו של חבר הכנסת" – זה יכול להישאר.
ארבל אסטרחן: אנחנו לא מפנים יותר, אז מי יוכל להגיש את הבקשה?
ארבל אסטרחן: בהאזנת סתר אמרנו שיכול להגיש את זה קצין משטרה מוסמך או ראש רשות ביטחון.
ארבל אסטרחן: גם כאן מדובר על שניהם?
יריב לוין: זה צריך להיות אותו דבר.
יריב לוין: אין שום היגיון שזה יהיה נפרד.
ארבל אסטרחן: אז זה אותם גורמים שמנויים בסעיף 2א(ב).
יואל הדר: סגן ניצב ומעלה.
יריב לוין: בעיניי זה לא מספיק.
ארבל אסטרחן: לא, קצין משטרה מוסמך זה ניצב משנה ומעלה.
יריב לוין: זה נשמע יותר הגיוני.
ארבל אסטרחן: או ראש רשות ביטחון, שזה ראש אגף המודיעין במטכ"ל או ראש השב"כ.
יואל הדר: לפי החוק הזה יש גם סמכויות לסגן ניצב וגם לניצב משנה.
ארבל אסטרחן: אב ל ההגדרה של קצין משטרה מוסמך זה מי שיכול להגיש.
ארבל אסטרחן: הבקשה תידון במעמד צד אחד בלבד ויחולו הוראות סעיף 2א(ד) לעניין התייצבות מטעם המבקש, שזה אומר שמטעם המבקש יתייצב קצין בדרגת סגן ניצב ומעלה או ראש מחלקה בשירות הביטחון הכללי ומעלה, שיקבע ראש השירות לפי העניין.
ארבל אסטרחן: לבקשה יצורפו העתקים מבקשות קודמות הנוגעות לאותו חבר כנסת באותו תיק חקירה, וכן החלטות בית המשפט בבקשות אלה.
אביטל בגין: הערה אחורה.
אביטל בגין: בסעיף 2: היועץ המשפטי לממשלה יודיע ליושב ראש הכנסת על מתן צו כאמור.
אביטל בגין: זה לא יכול להיות כי הצו עוד לא ניתן בשלב הזה.
אביטל בגין: הוא צריך להודיע על הבקשה ולא על מתן הצו.
ארבל אסטרחן: על מתן הצו, אחרי שהצו ניתן.
ארבל אסטרחן: יושב ראש הכנסת לא יודע על עצם הגשת הבקשה.
יריב לוין: יושב ראש הכנסת הוא לא צד להליך הבקשה.
יריב לוין: הוא רק מקבל הודעה שיש צו.
ארבל אסטרחן: אפשר כמובן לקבוע שלב אחר, אבל לפי זה רק אחרי שניתן צו.
ארבל אסטרחן: אגב, גם לא ברור מכאן אם זה אחרי ביצוע החיפוש או לא.
ארבל אסטרחן: יכול להיות שאחרי ביצוע החיפוש הוא יידע את יושב ראש הכנסת.
א': כרונולוגית זה לא מתאים, כי לא ייכנסו לפני שניתן הצו ומבוצע החיפוש.
ארבל אסטרחן: ניתן צו ואז מבוצע חיפוש.
ארבל אסטרחן: מתי רוצים שיו"ר הכנסת יידע?
ארבל אסטרחן: בין מתן הצו לחיפוש.
אביטל בגין: כרגע זה מופיע בבקשה.
איל ינון: זה מנוסח כאילו במתן הצו, זה מופיע במקום של הבקשה.
ארבל אסטרחן: אז נראה איפה נכניס את זה.
ארבל אסטרחן: אבל מה רוצים?
ארבל אסטרחן: שהוא יודיע על מתן הצו.
יריב לוין: על מתן הצו ולפני החיפוש.
יריב לוין: נדמה לי שזו הדרך הנכונה.
ארבל אסטרחן: יכול להיות שנשנה את הסדר.
ארבל אסטרחן: היו"ר יידע אחרי מתן הצו.
ארבל אסטרחן: אחר כך יש את סעיף (6) שמדבר על הפרוצדורה של מה עושים עם חומר שיכול להיות שקשור למילוי התפקיד.
עתניאל שנלר: תפישת החבילה.
א': לא התייחסנו לסיטואציה שבה יו"ר הכנסת הוא נשוא החיפוש עצמו.
ארבל אסטרחן: נכון, לא התייחסנו לזה.
ארבל אסטרחן: במקרה הזה אחרי החיפוש הוא יידע.
ארבל אסטרחן: לא נעשה סעיף על חיפוש אצל יו"ר הכנסת.
יריב לוין: אם אנחנו שם, כבר החיפוש אין לו ערך.
ארבל אסטרחן: מה שמוצע: ניירות, מסמכים וכן מחשב, חומר מחשב ופלט, כפי שהם מוגדרים בחוק המחשבים.
ארבל אסטרחן: אבל אפשר להבין מהדברים עצמם את ההגדרות.
ארבל אסטרחן: יוכנסו לחבילה מיד עם תפיסתם, כשחבילה מוגדרת כמעטפה או כלי קיבול אחר.
ארבל אסטרחן: החבילה תיסגר ותימסר בלא דיחוי לשופט שנתן את צו החיפוש, ובהיעדרו לשופט אחר של בית המשפט העליון.
ארבל אסטרחן: כלומר, שופט עצמו של בית המשפט העליון יקבל את החומר.
ארבל אסטרחן: הוא יבחן את החומר שנתפס בחיפוש, ואם הוא מצא שהחומר נוגע לעבירה שבשלה ניתן צו החיפוש, לעבירה אחרת מסוג פשע או עשוי להביא למניעתה של עבירה כאמור - - -
יריב לוין: אני חושב שעבירה אחרת מסוג פשע צריך להוריד.
עמי ברקוביץ: אז הוא עוצם את העיניים.
יריב לוין: השאלה מה תכלית העניין.
יריב לוין: אני לא יודע מה זה, שעכשיו פתאום יחשדו בו שהוא עשה אני לא יודע מה.
אביטל בגין: מדובר בשופט שרואה.
יריב לוין: לא זו תכלית העניין, אחרת אנחנו מגיעים בדיוק למקום שבו אני לא רוצה להיות.
יריב לוין: השופט יגיד: רגע, הוא בכלל לא מרגל, אבל תדעו לכם שהוא סוחר סמים.
עתניאל שנלר: זה לא בתיקון הזה.
עמי ברקוביץ: היו הערות של הייעוץ המשפטי של המשטרה בשלבים המוקדמים, לפחות לפי מכתב שהם העבירו לנו.
עמי ברקוביץ: הנושא של הפנייה להגדרות בחוק המחשבים, להוסיף את המילים: "וכיוצא באלה".
ארבל אסטרחן: הייתה באמת הערה האם ניירות ומסמכים, וכן מחשב, חומר מחשב ופלט - האם להגיד פה "וכיוצא באלה".
יריב לוין: אני לא רואה בעיה בזה.
יריב לוין: אני לא יודע אם צריך, אבל מה זה משנה.
יריב לוין: העניין הוא שאפשר לתפוס את הכול, אם כבר תפסו.
ארבל אסטרחן: כרגע אנחנו משאירים את זה בלי, אבל נראה אם יחשבו במשטרה שיש חשיבות להוסיף.
ארבל אסטרחן: האם לא מספיק להסתפק בהגדרות האלה?
לירון נוי לוי: אני צריכה לבדוק את זה.
עתניאל שנלר: אני לא חושב שיש כאן בעיה, הרי ככלות הכול הם רואים את המחשב, רואים את הניירות.
עתניאל שנלר: תוסיפו "כיוצא באלה".
עתניאל שנלר: נראה הגיוני.
עתניאל שנלר: נעשה הפוך על הפוך: נצביע על "כיוצא באלה" ואם תחשבי שלא צריך אז תורידו.
ארבל אסטרחן: בסדר, זה לא יעכב את ההצבעה.
ארבל אסטרחן: נבדוק האם צריך להוסיף פה את המילה.
יריב לוין: מה שחשוב הוא (7)(א), ששם זה צריך להיות "נוגע לעבירה - - -"
ארבל אסטרחן: אקרא את זה שוב.
ארבל אסטרחן: הרעיון לגבי (6) היה דברים שקשורים לעבודה: מסמכים, מחשב וכו'.
ארבל אסטרחן: סעיף (7): "מצא השופט כי חומר שנתפס נוגע לעבירה שבשלה ניתן צו החיפוש או עשוי להביא למניעתה של עבירה כאמור, יורה על העברתו של חומר זה בלבד למבקש הצו; לעניין כל חומר אחר - יורה השופט על השבתו לחבר הכנסת".
עמי ברקוביץ: כאן זה סמכות העזר.
ארבל אסטרחן: השופט מקבל הארד דיסק, אם הוא צריך שמישהו יפתח אותו ויעזור לו לפענח.
ארבל אסטרחן: השאלה היא אם צריך להוסיף סמכות עזר: השופט או מי שהוא נזקק לו.
יריב לוין: לא, אני לא חושב.
עתניאל שנלר: העוזר של השופט נכתב בחוק באיזשהו מקום?
עמי ברקוביץ: אז מכוח מה מותר לו לראות את החומר?
ארבל אסטרחן: נותנים לשופט בית המשפט העליון הארד דיסק, האם - - -
רחל אדטו: מה ההבדל בין זה לבין דברים אחרים שמביאים לו?
רחל אדטו: יש מספיק דברים, גם בחוק הפלילי, שזה רק לעיני השופט.
יריב לוין: אני לא רואה שום צורך להיכנס לזה.
יריב לוין: אז מביאים לו את איש המחשבים, איש המחשבים מעלה לו את הדיסק, פותח לו, שם ומסביר לו איך מסתכלים.
יריב לוין: אני לא חושב שצריך לכתוב.
ארבל אסטרחן: פה אומרים שרק אדם אחד, רק השופט שנתן את הצו, רשאי לעיין.
יריב לוין: זה קיים בהרבה מקומות.
רחל אדטו: גם בפלילי ובביטחוני יש לך שהשופט יקבל את החומר.
עתניאל שנלר: מגיש הצו הוא רק ניצב משנה.
עתניאל שנלר: נגיד שיש לו עוזר או עוזרת שמכינה את המכתב.
עתניאל שנלר: היא לא נכללת בזה.
עמי ברקוביץ: היא לא רואה את החומר.
יריב לוין: אני גם לא רוצה להפוך את השופט לממונה על אבטחת המידע.
יריב לוין: זה לא סביר.
ארבל אסטרחן: תהינו האם צריך להגיד: או מי שמסייע לו בכך או מי שהוא הסמיך - - -
עמי ברקוביץ: קיבלנו בשעתו שתי הערות בנושא, כולל מהרשות לטכנולוגיה, שאמרו לנו שהם חושבים שכדאי.
יריב לוין: יש הוראה דומה לזו באיזשהו חוק?
אביטל בגין: יש הוראה בחוק האזנת סתר, שהוא רשאי להיעזר במישהו אחר.
יריב לוין: בחיפוש שנעשה אצל עורכי דין, שגם שם מביאים מעטפה, יש הוראה כזאת?
אביטל בגין: אבל בחיפוש אצל עורכי דין אין הוראה שקובעת שאסור לו להסתכל.
אביטל בגין: זה רק מופיע בפקודת מס הכנסה וזה בנוהל של המשטרה.
אביטל בגין: איסור העיון לא מופיע בחקיקה.
ארבל אסטרחן: רק בפקודת מס הכנסה מופיע העניין הזה, שאם הולכים לעורך דין אז מכניסים לכלי קיבול – מעטפה – את החומר ומעבירים.
ארבל אסטרחן: זה לא מופיע בחקיקה אחרת.
עמי ברקוביץ: אני שואל אם גם בחקיקה הזאת כתוב שרק השופט.
רחל אדטו: כתוב שמכניסים לכלי קיבול אבל לא כתוב למי אסור להסתכל בזה.
רחל אדטו: אנשים שעובדים שם חותמים על סודיות.
עתניאל שנלר: אפשר להוסיף "השופט או מי מטעמו".
ארבל אסטרחן: במס הכנסה כתוב שהשופט ידון בבקשה, ואם הוא החליט שהחומר חסוי.
ארבל אסטרחן: לא כתוב מה הפרוצדורה.
א': השופט, ובהיעדרו שופט מוסמך אחר.
יריב לוין: מובן לגמרי שאם מביאים לשופט מעטפה סגורה הוא אמור לראות אותה, לא אחרים אמורים לראות אותה.
עמי ברקוביץ: אבל פה יש בעיה תפעולית.
יריב לוין: אם יש בעיה תפעולית הוא יגיד לעוזר שלו: תכניס לי את הדיסק, תפתח את המסמך.
יריב לוין: אני מתקשה להאמין שיש שופטים בעידן של היום שלא מסוגלים לפתוח חומר.
יריב לוין: יכול להיות, באופן תיאורטי, אם יתמנה ביום מן הימים שופט שהוא כבד ראייה, אז אולי יזדקק לאיזו עזרה – אז יעזרו לו.
יריב לוין: צריך להשאיר משהו לשכל הישר.
רחל אדטו: היה בעיתון עליהום על השופטים, אתה נותן להם קרדיט עכשיו.
יריב לוין: הביקורת שלי ידועה והיא גלויה.
יריב לוין: יכולה להיות מחלוקת מהן הגישות שהמערכת צריכה לאמץ אבל לא על היכולות שלהם ולא על העובדה שהם באמת באים בידיים נקיות כדי לעשות עבודה עניינית.
יריב לוין: הם לא יזמנו את כל העוזרים המשפטיים של בתי המשפט כדי לעשות סימפוזיון דווקא על התיק הזה ולהציג להם את כל החומר החסוי, שזה עתה הונח על שולחנם.
ארבל אסטרחן: אמרנו שאם חומר המחשב או המסמכים לא נוגעים לעבירה בשלה ניתן הצו או לא יביאו למניעתה של עיברה כאמור - זה יוחזר לחבר הכנסת.
ארבל אסטרחן: שופט לא יורה על העברת החומר למבקש, אלא לאחר שנתן לחבר הכנסת הזדמנות לטעון את טענותיו.
ארבל אסטרחן: הוא לא ידע, כמובן, שהולך להיערך חיפוש, אבל בשביל להעביר חומר מהסוג הזה בלבד, של מסמכים וניירות, לשב"כ או למשטרה ייתנו לחבר הכנסת הזדמנות לטעון את טענותיו.
יריב לוין: כמובן שקלדנית תהיה ותקליד, אבל חושב שישמע את טענותיו בעניין בדלתיים סגורות.
יריב לוין: זה צריך להיות ברור.
עתניאל שנלר: אם אני רוצה לעשות חקירה סמויה, למה צריך את הסעיף הזה?
אביטל בגין: חיפוש הוא לא סמוי.
איל ינון: הוא יודע מזה אחר כך.
עתניאל שנלר: היום אפשר לשאוב מחשבים, העולם עוסק בכך.
עתניאל שנלר: אם יש צו שאני יכול לקחת, יכול להיות שלטובת החקירה עצמה – באותו היגיון של האזנות הסתר – אני שואב את החומרים משם.
ארבל אסטרחן: וחבר הכנסת בכלל לא יודע שהעבירו כשמדובר בחומרי מחשב, מסמכים שלו?
רחל אדטו: השאלה היא אם עושים כזה דבר, אם שואבים מחשב בלי שאנשים יודעים.
יריב לוין: היום כל הסוגיה של שאיבת חומר לא תחומה בהאזנות סתר?
אביטל בגין: חדירה לחומר מחשב מוסדרת בפקודת סדר הדין הפלילי והיא מחייבת צו, היא מחייבת נוכחות החשוד ושני עדים.
רחל אדטו: ורק מישהו שיודע לפתוח, לא כל אחד יכול לעשות את זה.
יריב לוין: אני חושב שצריך להשאיר את זה.
יריב לוין: אפשר להוסיף פה סעיף שמאפשר לבקש צו מיוחד משופט במקרה מתאים, שזה ייעשה מבלי הודעה.
עתניאל שנלר: אולי נוסיף:
עתניאל שנלר: במידה שהצגת החומרים לא תפגע - - -
יריב לוין: לא, תמיד יגידו שזה יפגע.
עמי ברקוביץ: חבר הכנסת יודע איזה חומרים יש לו.
רחל אדטו: אם אתה הולך לאפשר לשאוב ממחשב אז אתה עוקף חוק קיים.
יריב לוין: לא, אני לא מרשה כלום.
יריב לוין: אני חושב שצריך להשאיר את זה, אבל הדיון צריך להיות בדלתיים סגורות.
יריב לוין: אם חבר הכנסת רוצה להגיד עניינים שנוגעים - - -
עמי ברקוביץ: השאלה היא אם צריך את זה או שזה מופיע בעילות של חוק בתי המשפט.
עמי ברקוביץ: אנחנו צריכים לבדוק את זה.
יריב לוין: אבל הסיכום יהיה שזה בדלתיים סגורות, יהיה הניסוח אשר יהיה מבחינה טכנית.
רחל אדטו: אחרת זה אבסורד.
ארבל אסטרחן: יש בחוק השב"כ אפשרות לשב"כ לערוך לעתים חיפוש סמוי.
א': אבל לא לחברי כנסת.
רחל אדטו: זה חיפוש, אבל זה לא לקחת את הראיות.
ארבל אסטרחן: פסקה (8) קיימת גם בסעיף של האזנת סתר, שזה לא פוגע בהוראות סעיף 6 לחוק המשכן, שאומר שכל פעולה שבעל תפקיד רשאי לעשות, אם הוא רוצה לעשות אותה במשכן הוא צריך אישור של יו"ר הכנסת, מעבר לצו.
יריב לוין: אני מציע שנעבור על ההסתייגויות, נצביע קודם על ההסתייגות ואחר כך, בהיעדר מי שינמק אותן, נקריא אותן ונצביע עליהן.
ארבל אסטרחן: הן גם לא מתאימות.
ארבל אסטרחן: הגישו ארבעת חברי סיעת חד"ש הסתייגות אחת.
ארבל אסטרחן: הם רצו להגיד במקום "שופט בית משפט עליון רשאי בצו" לומר "ועדת הכנסת, ברוב של שני שליש מחבריה, רשאית לקבוע".
ארבל אסטרחן: זה מסכל את כל החוק.
יריב לוין: זכותם.
ארבל אסטרחן: הסתייגות לא יכולה לשלול את עצם החוק.
ארבל אסטרחן: היום החוק אומר שאפשר לערוך חיפוש לחבר כנסת אם מסירים את החסינות.
ארבל אסטרחן: הצעת החוק הזו באה להגיד שיהיה מקרים שכן יהיה חיפוש כי הוא יישאר סמוי, ולכן לדעתי ההסתייגות שלהם מסכלת את מהות החוק, שמאפשר לערוך חיפוש, ולכן אי-אפשר לכלול אותה.
עתניאל שנלר: אפשר להצביע נגד.
ארבל אסטרחן: אם הכוונה שלהם היא הסתייגות דיבור, אז אני יכולה לתת להם הסתייגות דיבור.
ארבל אסטרחן: ההסתייגות הזאת, בתוכנה, מאיינת את הכול כי היא אומרת שלא יהיה חיפוש כי ברגע שירצו לעשות חיפוש ויבואו לוועדת הכנסת שתאשר את זה - --
איל ינון: הסברת להם את זה?
איל ינון: יכול להיות שהיו מנסחים בצורה שתאפשר להם לנמק במליאה.
עתניאל שנלר: אני מציע להעלות את זה ולהוריד.
עתניאל שנלר: זה יהיה יותר פשוט, כי אחרת תהיה להם עילה.
יריב לוין: נצביע על ההסתייגות ונאפשר לך לנסח את ההסתייגות מולם, באופן שלא יערער את החוק מיסודו אבל יהיה קרוב למה שהם רוצים.
רחל אדטו: אם היה מישהו שזה מאוד חשוב לו היה יכול להיות פה ולדבר על זה.
ארבל אסטרחן: אדבר אתם, אנסה לשכנע אותם לכלול הסתייגות דיבור.
ארבל אסטרחן: זה לא רק לשנות את זה, צריך לשנות פה המון דברים.
ארבל אסטרחן: זה ממש הופך הכול, לכן הייתי אומרת להם שהם לא יכולים לכלול את זה ובמקום זה יקבלו הסתייגות דיבור.
ארבל אסטרחן: ההסתייגות השניה אומרת שהבקשה תוגש על-ידי היועץ המשפטי לאחר שאושרה על-ידי נשיא בית המשפט העליון.
ארבל אסטרחן: אז היא מוגשת לעליון באישור נשיא העליון – זה גם משהו שהוא לא אפשרי.
יריב לוין: מותר להם.
יריב לוין: הם אומרים: אנחנו רוצים פרוצדורה שאומרת ששופט עליון לא ידון בזה בלי שנשיא העליון אישר שהוא מסכים.
יריב לוין: הוא יגיד: אני מרשה לו לדון לגוף הבקשה, מין קביעת הרכב במירכאות.
ארבל אסטרחן: חברי סיעת החרוצים רואים שעוברת הצעת חוק בקריאה ראשונה, הם מגישים ישר הסתייגויות לפי הנוסח הקיים, כשמטרתם בעצם דיבור.
ארבל אסטרחן: אדבר אתם ואראה אם אפשר לתת להם שתי הסתייגויות דיבור.
יריב לוין: אבל אם הם יעמדו על זה אז אין בעיה, אפשר להשאיר.
יריב לוין: אלה יהיו סדרי משפט חדשים, שאני אזכיר להם כשהם יתקיפו את ההצעות שלי לשינויים במערכת המשפט.
יריב לוין: מי בעד הסתייגות הראשונה?
יריב לוין: הצבעה בעד ההסתייגות – אין נגד – 3 נמנעים – אין ההסתייגות נדחתה.
יריב לוין: תודה, ההסתייגות נדחתה.
יריב לוין: מי בעד ההסתייגות השניה?
יריב לוין: תודה, ההסתייגות השניה נדחתה.
יריב לוין: עכשיו נצביע על החוק, בתוספת ההערות והתיקונים שהועברו כאן על-ידי ארבל, תוך שאני מבהיר שאאפשר לנציגי משרד המשפטים, לבקשתם, שבמידה שעד יום שני יתברר שיש פה משהו דרמטי שמחייב להביא אותו בפני הוועדה נמתין עד יום שני, ואם לא – נניח ביום שני את הצעת החוק, בהנחה שתאושר עכשיו בהצבעה.
יריב לוין: מי בעד נוסח הצעת החוק, כפי שהקריאה ארבל, עם התיקונים והשינויים שעליהם דובר?
יריב לוין: הצבעה בעד הצעת החוק – 3 נגד – אין נמנעים - אין הצעת החוק אושרה.
עתניאל שנלר: אני מבקש לעשות רביזיה.
ארבל אסטרחן: אנחנו לא עושים בוועדת הכנסת רביזיות סתם.
עתניאל שנלר: בפעם הקודמת עשו לי תרגיל; גמרנו כאן, הלכתי, אחרי רבע שעה לי שהייתה רביזיה והיה דיון מחדש.
ארבל אסטרחן: אבל רביזיה כזו לא יכולה למנוע רביזיה אחרת.
יריב לוין: חבר הכנסת שנלר, בהנחה שחתמתי על הנוסח, בזה תם העניין.
יריב לוין: אגיש ביום שני, אבל אחתום כשיהיה לי נוסח מוכן.
עתניאל שנלר: מה אכפת לכם?
עתניאל שנלר: נעשה רביזיה מניעתית.
עתניאל שנלר: אני בסך הכול רוצה להבטיח שלא יעשו כאן תרגיל.
עתניאל שנלר: אני מבקש גם הסתייגות דיבור.
יריב לוין: זו לא בעיה, זה יינתן לך.
יריב לוין: נצביע על הרביזיה, בכפוף להערה של ארבל.
יריב לוין: מי בעד הרביזיה של חבר הכנסת שנלר נגד עצמו?
יריב לוין: הצבעה בעד הרביזיה – אין נגד – 3 נמנעים - אין הרביזיה לא נתקבלה.
יריב לוין: בעד – אין, נגד - פה אחד.
יריב לוין: תודה רבה וברכות, אחרי מאמץ ותלאות אבל אני חושב שזה חייב דיון לעומק, וטוב שעשינו את זה.
יריב לוין: בוקר טוב, בבקשה לשבת.
יריב לוין: בבקשה לשבת.
יריב לוין: מכובדי, אנשי התקשורת בעבר ובהווה.
יריב לוין: בוקר טוב, מאחר שעדיין אני רואה שאין לנו הקוורום הדרוש כדי לדון בנושא של הבקשות לפטור מחובת הנחה, אנחנו נתחיל עם הנושא של קביעת ועדות.
יריב לוין: הנושא הראשון, קביעת ועדה לדיון בהצעת חוק התקשורת (בזק ושידורים) (תיקון – ניידות שירותי דואר אלקטרוני).
דוד רותם: אדוני היושב-ראש עשיתי הפסקה בדיון אצלי בוועדה, כדי- - -
יריב לוין: אין בעיה, אבל אין קוורום.
דוד רותם: יש קוורום.
דוד רותם: היו"ר יריב לוין: אין.
דוד רותם: אם יהיה קוורום קבוע, לא תהיה בעיה, אבל אין בעיה.
דוד רותם: מכובדי חבר הכנסת רותם, אם אני רואה נכון, עדיין אין קוורום.
דוד רותם: אין קוורום.
דוד רותם: בלי קוורום לא נוכל, גם אם נרצה מאוד.
דוד רותם: פשוט אין לנו קוורום, חסר לנו עדיין אחד.
דוד רותם: אני עובר להצעת חוק התקשורת (בזק ושידורים) (תיקון – ניידות שירותי דואר אלקטרוני), התשס"ט-2009, הצעת חברת הכנסת רונית תירוש, פ/329/18.
דוד רותם: נשמעו הצעות להעביר את ההצעה לדיון בוועדת הכלכלה ובוועדת המדע והטכנולוגיה.
דוד רותם: הלשכה המשפטית המליצה להעביר את הדיון לוועדת הכלכלה, נדמה לי שזה גם נושא שהוא לחלוטין בתחום סמכותה של ועדת הכלכלה, ואני הייתי מציע לאשר את המלצת הלשכה המשפטית, אלא אם למישהו יש איזו הערה או התייחסות אחרת.
יריב לוין: שלמה מולה, אני התחלתי בזמן.
יריב לוין: חמישה.
יריב לוין: אושר להעביר את הצעת חוק התקשורת (בזק ושידורים) (תיקון - ניידות שירותי דואר אלקטרוני), התשס"ט-2009, של חה"כ רונית תירוש, לוועדת הכלכלה.
יריב לוין: הצעה לסדר-היום בנושא: "שיבושים בשידורי ישראל" הצעה לסדר היום: של ח"כ נחמן שי, ח"כ חמד עמאר – קביעת ועדה לדיון
יריב לוין: אני עובר לנושא השני על סדר-היום.
יריב לוין: קביעת ועדה לדיון בהצעות לסדר היום בנושא "שיבושים בשידורי ישראל", הצעות חברי הכנסת נחמן שי וחמד עמאר.
יריב לוין: המציע, נחמן שי, נדמה לי נמצא פה, לפחות ראיתי אותו קודם.
יריב לוין: הוא כאן עדיין?
נסים זאב: היה.
יריב לוין: היה ויצא.
יריב לוין: נשמעו הצעות להעביר את ההצעה לדיון בוועדת הכלכלה, בוועדה לענייני ביקורת המדינה או בוועדת החינוך, התרבות והספורט.
יריב לוין: הוועדה לענייני ביקורת המדינה הודיעה שזה לא בתחום סמכותה.
יריב לוין: ועדת החינוך מבקשים שזה יהיה בוועדת החינוך, מאחר שהם כבר קיימו דיונים בנושא ועתידים לקיים דיון נוסף.
יריב לוין: ועדת הכלכלה – לא ניתנה תשובה .
יריב לוין: למיטב הבנתי הנושא הזה הוא בתחום סמכותה של ועדת החינוך.
יריב לוין: המציע, נחמן שי, אני רואה שהוא עדיין איננו, ולפיכך אני מציע, אלא אם כן יש הערה או התייחסות, שנעביר את ההצעה לוועדת החינוך.
יריב לוין: בעד שבעה.
יריב לוין: נמנעים אין.
יריב לוין: אושר להעביר את ההצעות לסדר-היום בנושא: "שיבושים בשידורי ישראל", של ח"כ נחמן שי וח"כ חמד עמאר לוועדת החינוך.
יריב לוין: הצעה לסדר-היום בנושא: "בשולי מעצר גואל רצון: בישראל פועלות כמאה כתות חלקן מנצלות מצוקות" הצעה לסדר היום של ח"כ נסים זאב – קביעת ועדה לדיון.
יריב לוין: הנושא השלישי, קביעת ועדת לדיון בהצעה לסדר היום בנושא: בשולי מעצר גואל רצון בישראל פועלות כ-100 כתות, חלקן מנצלות מצוקות.
יריב לוין: הצעת חבר הכנסת נסים זאב.
יריב לוין: נשמעו הצעות להעביר את ההצעה לדיון בוועדת החינוך, התרבות והספורט, ועדת החוקה, חוק ומשפט, או קידום מעמד האישה.
יריב לוין: ועדת החוקה, חוק ומשפט סבורה שהנושא אינו בתחום סמכותה, ועדת החינוך ומעמד האישה, שתיהן הודיעו שהן מוכנות לקבל את העניין, אבל לא עומדות על כך ומשאירות את זה לשיקול דעתנו.
יריב לוין: משכך, נדמה לי, חבר הכנסת, הראוי והנכון שאתה תאמר לנו איפה אתה מעדיף שזה יהיה, ולשם נעביר את זה.
נסים זאב: האמת, החלק של הכתות יותר בחינוך, והנושא של מה שסביב הפרשה זה יותר מעמד האישה.
יריב לוין: זו החלטה שלך.
יריב לוין: אני מציע שאתה תאמר לנו מה אתה מעדיף.
רוברט טיבייב: הוועדה למעמד האישה.
דוד רותם: הוועדה למעמד האישה.
רחל אדטו: כל הכתות הן במעמד האישה.
יריב לוין: חבר הכנסת זאב, שתי הוועדות הודיעו שהן מוכנות לקבל, ואף אחת מהן לא עומדת על כך- -
דליה איציק: זה פר אקסלנס חינוך.
יריב לוין: - -אני רוצה לאפשר לך את זכות הבחירה במצב הזה.
נסים זאב: לי לא משנה.