GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעל סלנט: זה קבוע היום בכוכבית.
יריב לוין: לא הייתי נכנס לזה, ואם עושים את זה אז זה לא הדבר היחיד.
יריב לוין: זה הופך את נאום הבכורה לאיזשהו מעמד.
יריב לוין: אני מציע להוריד את הסעיף.
רונית חייקין-יעקובי: יש מקום אחר שמדבר על נאום בכורה?
יריב לוין: עיגנו את נאום הבכורה כמו גם את נאום הפרישה אם יש ישיבה תוך 48 שעות.
יעל סלנט: סעיף (ח)(1): "הבעת כבוד בקימה ובעמידה של חברי הכנסת או במחיאות כפיים, תהא ברשות יושב-ראש הישיבה בלבד".
יעל סלנט: גם זו החלטה של ועדת הכנסת.
ארבל אסטרחן: האם צריך את שתי המילים "קימה" ו"עמידה"?
ארבל אסטרחן: אני חושבת שמספיק לכתוב "קימה".
תמי כנפו: נכון.
תמי כנפו: אם קמים, אז עומדים.
יריב לוין: זה לא משנה, זה עניין ניסוחי לחלוטין.
יעל סלנט: סעיף (ח)(2): "בישיבת הכנסת שבה נוכח נשיא המדינה, יכריז מזכיר הכנסת, לפני היכנס הנשיא לתאו באולם המליאה, לפני עלותו לדוכן ולפני צאתו: 'כבוד הנשיא', וחברי הכנסת יקומו ויעמדו".
ארבל אסטרחן: שוב, נבחן את הביטוי "קימה ועמידה".
יעל סלנט: סעיף (ט): "חבר הכנסת שמכשיר הרדיו-טלפון-נייד או מכשיר הזימונית שברשותו מרעיש, או שהוא משוחח במכשיר רדיו-טלפון-נייד, יוציאו היושב-ראש מהישיבה".
יעל סלנט: זו הוראה שקיימת היום בסעיף 71(ב).
יעל סלנט: צריך לשים לב שהאיסור פה הוא גורף וקטגורי, היינו לא משאיר שיקול דעת.
יריב לוין: המונח "רדיו-טלפון-נייד" מוגדר כך בחוק?
יריב לוין: האם אנחנו מחריגים את החלק האחורי של המליאה?
ארבל אסטרחן: ברור, שם מותר לדבר.
יריב לוין: אני לא מדבר על ה"פרסה", אלא על מה שנקרא "תאי יועצים".
יריב לוין: שם נוהגים לדבר.
ארבל אסטרחן: אתה רוצה לאפשר שידברו שם?
יריב לוין: לדעתי כן, כי זה מה שקורה בפועל.
מאיר נריה: גם לחברי הכנסת או רק לצוות של הסיעות.
יריב לוין: הכללים האלה מדברים על חברי הכנסת.
מאיר נריה: אז חבר הכנסת יכול לשבת שם ולדבר וזה לא מפריע, ואם הצוות של הסיעה עושה גיוס מתוך המליאה ורוצה לראות בעין מי נמצא ומי לא – הוא צריך לרוץ החוצה כל פעם, פנימה והחוצה?
מאיר נריה: אני מניח שהקול שלי לא יותר רע מהקול שלך.
יריב לוין: אני מסכים איתך.
יריב לוין: השאלה היא איך זה יעבוד.
יריב לוין: האם אתם רוצים להשאיר את זה כאיסור גורף?
ארבל אסטרחן: בזמנו עשו את זה.
ארבל אסטרחן: הטלפונים היו מצלצלים כל הזמן ורצו להפסיק את זה באופן מוחלט.
ארבל אסטרחן: דרך אגב, קבעו הוראה כזאת גם לגבי הוועדות.
ארבל אסטרחן: לומר שזה הדבר הכי חמור?
ארבל אסטרחן: כלומר בדברים אחרים יש שיקול דעת ופה חייבים להוציא.
יריב לוין: אני חושב שצריך להיות שיקול דעת.
יריב לוין: זה נכון ואני מציע לקבוע את זה.
מאיר נריה: מפעילים שיקול דעת, כי ברוב הפעמים לא מוציאים.
יריב לוין: אני מציע לכתוב "רשאי היושב-ראש להוציאו מהישיבה".
יעל סלנט: סעיף 8 עוסק בהגבלת אזכורים.
יעל סלנט: סעיף (א) קובע: "נאום במליאת הכנסת לא יכיל אזכור דברים שנאמרו בישיבה חסויה של ועדה בכנסת".
יעל סלנט: סעיף 66(א) בתקנון דהיום קובע שנאום מעל במת הכנסת לא יכיל אזכור, דעה או עמדה של שר, של חבר כנסת או של סיעה בכנסת שהשמיעו בוועדות הכנסת.
יעל סלנט: הגבלה זו לא תחול אם נוסחו הדעה או העמדה בוועדה כהצעה או כהודעה של שר, של אותו חבר כנסת או של אותה סיעה למליאת הכנסת, או אם פרוטוקול הישיבה שבה נאמרו הדברים נפתח לעיון הציבור.
יריב לוין: לו דעתי היתה נשמעת הייתי מוריד את כל סעיף 8.
יריב לוין: מה זאת אומרת לא יאמרו דברים משיחה שהתנהלה, אלא בהסכמתם?
יריב לוין: הרי כל הזמן מדברים על שיחות שהתנהלו והרי מה שנאמר בישיבה חסויה אסור לומר אותו כי הישיבה חסויה ולכן אסור לומר אותו לא במליאה ולא במקום אחר והוא לא טעון איזו הסדרה ספציפית.
ארבל אסטרחן: זה לא כתוב בדיוק בשום מקום.
יריב לוין: אם זה לא כתוב, זה צריך להיות בחלק של הישיבות החסויות ולא כאן.
יריב לוין: בנאום במליאה אסור לו ובקריאת ביניים מותר לו?
יריב לוין: אני הייתי מוריד את הסעיף הזה.
יריב לוין: דינו בערך כמו הסוביודיצה, אלה דברים ששייכים לעידן שלא קיים כבר.
מאיר נריה: כרגע הבעיה היא שעל מה שחבר הכנסת אומר על דוכן הכנסת אין אחריות פלילית.
מאיר נריה: לכן גם אם עברת על החוק ואמרת משהו מוועדה חסויה - - -
ארבל אסטרחן: זה ממש לא מדויק.
ארבל אסטרחן: אם באת והתכוונת לעשות עבירה - - -
מאיר נריה: לא, התכוונתי לנאום על נושא כלשהו.
ארבל אסטרחן: אז תלוי.
ארבל אסטרחן: יהיה צריך לבדוק אם מתקיימים הכללים.
מאיר נריה: נניח שזה בלי כוונה, אין לחבר הכנסת אחריות.
מאיר נריה: אם מורידים את הסעיף הזה, לדעתי גם ועדת האתיקה לא תוכל לעשות שום דבר.
מאיר נריה: כי על החוק לא עברת, כי מותר לך להגיד על הדוכן במליאה מה שאתה רוצה ובתקנון לא מופיע שום סעיף שאוסר עליך.
יריב לוין: לא מותר לי להגיד מה שאני רוצה.
ארבל אסטרחן: מותר לך ללכת לעיתון ולהגיד משהו שנאמר בישיבה חסויה?
מאיר נריה: לא, אבל שם זה לא באולם המליאה והסעיף כאן דן באולם המליאה.
ארבל אסטרחן: במקום כלשהו צריך להיאמר הדבר הזה שחבר כנסת לא יגיד דברים שנאמרו בישיבה חסויה, אבל ייתכן שזה צריך להיות בהקשר אחר.
יריב לוין: בוגי יעלון היה רמטכ"ל צה"ל.
יריב לוין: יקום עכשיו בוגי יעלון, יעלה על דוכן הכנסת וישא נאום פרוגרמטי שבו הוא יציג את כל הסד"כ של צה"ל על סודות הגרעין של מדינת ישראל?
ארבל אסטרחן: זו עבירה פלילית.
יריב לוין: לכן זה לא שייך לפה.
יריב לוין: ברור שזו עבירה פלילית.
יריב לוין: אני בעד להוריד את הסעיף הזה, אני לא רואה בו שום צורך.
ארבל אסטרחן: צריך לזכור לחשוב בנושא של הישיבות החסויות אם נרצה שם לומר משהו, כי היום הנפקות היא שבדרך כלל הפרוטוקולים חסויים ולא כל כך ברור מה מוטל על חברי הכנסת.
רונית חייקין-יעקובי: מחתימים חברי כנסת שחברים בוועדה חסויה על מסמך כלשהו?
אתי בן-יוסף: בזמנו, בוועדת המשנה לאבטחת חברי כנסת החתימו חברי כנסת על טופס סודיות.
ארבל אסטרחן: אין שום סמכות להחתים חבר כנסת על סודיות.
ארבל אסטרחן: היום אין שום אסמכתא ושום סמכות ושום משמעות להחתמת חבר כנסת.
ארבל אסטרחן: היום הישיבות החסויות הן במובן של פרוטוקול חסוי.
יריב לוין: נטפל בזה שם ולא פה.
יעל סלנט: גם סעיף קטן (ב) יורד?
רונית חייקין-יעקובי: סעיף קטן (א) נראה די הגיוני, אבל סעיף קטן (ב) נראה מיותר.
יריב לוין: אבל (א) הוא הסדר מאוד ספציפי.
יריב לוין: אני שואל שוב, האם בקריאת ביניים זה מותר?
יריב לוין: מה שאסור לו להגיד כי הוא חסוי זה אסור לו במליאה, אסור לו בקריאת ביניים, אסור לו לתקשורת, אסור לו בכלל.
יריב לוין: אסור לו בישיבה של ועדה אחרת, אסור לו בשום מקום.
יעל סלנט: סעיף 9 עניינו בסוביודיצה: (א) "חבר הכנסת לא יכלול בנאומו במליאת הכנסת התערבות בחקירה פלילית או בהליך משפטי תלוי ועומד, ולא ינסה להשפיע על תוצאותיהם של חקירה או הליך כאמור".
יריב לוין: נו, באמת, מה נעשה עם הדבר הזה?
יריב לוין: הרי אי אפשר עם זה.
יריב לוין: בסעיף (ב) גם כתוב ובלבד שהביקורת על החלטה שיפוטית תהיה כנה ואדיבה.
יריב לוין: תאמינו לי – "כנה", אני מבטיח לכם, גם "אדיבה", אבל השאלה היא אם היא תהיה במידת המידתיות של הכנות והאדיבות.
יריב לוין: עכשיו הם גם יחליטו אם הייתי כנה או לא.
יריב לוין: תפסיקו.
יריב לוין: אני בעד להוריד גם את הסעיף הזה.
יריב לוין: היום אתה דן במליאת הכנסת בכל נושא שהוא שנמצא בחקירה פלילית ודן בו מייד.
יריב לוין: ביום רביעי הגשתי שאילתא דחופה על ריבוי מקרי האלימות בעכו.
יריב לוין: עמד השר ונתן רשומון שלם של התייחסויות למצב החקירות בתחום זה ובתחום אחר.
ארבל אסטרחן: אבל אתה תתייחס לחקירה ספציפית, שפלוני עשה כך וכך?
יריב לוין: הוא דיבר על המקרה של זה שדקרו.
יריב לוין: נתתי רשומון של כל מיני מקרים ואז הוא ענה שבמקרה של ההוא שדקרו אותו יש להם כבר קצה חוט לדעת מי האדם.
יריב לוין: הוא ענה אחד-אחד.
יריב לוין: בואו נניח שקרה מקרה של גואל רצון, אז לכאורה לא ניתן בכלל לדון בו בכנסת, כי הוא בחקירה פלילית.
רונית חייקין-יעקובי: או המקרה של ראש עיריית בת-ים.
רונית חייקין-יעקובי: השבוע היה דיון בוועדת הפנים על הנושא.
ארבל אסטרחן: לא משהו שיש בו התערבות.
יריב לוין: מה זה "הליך משפטי תלוי ועומד"?
יריב לוין: את מבינה שהליך משפטי של ראש הממשלה אולמרט תלוי ועומד כמה שנים, אז אי אפשר להזכיר את זה בכנסת?
יריב לוין: זה אבסורד.
יריב לוין: היום כבר לא קיימים הדברים האלה.
יריב לוין: מה זה "התערבות"?
יריב לוין: יש עכשיו הליך שחוקרים את אהוד אולמרט ואני עומד על הדוכן ואומר: רבותי, זו רדיפה פוליטית, יועץ משפטי הפיל ראש ממשלה ללא שום סיבה, אם למשטרה היה אומץ היא היתה מפסיקה את החקירה בזה הרגע ואומרת שזה עניין פוליטי.
יריב לוין: מה, אסור לי להגיד את זה?
ארבל אסטרחן: אתה גם תגיד שראוי שבית המשפט יזכה או ירשיע?
יריב לוין: על המקרה של שי דרומי אני בא ואומר שראוי שהאיש יצא ללא עונש, כי אני חושב שמה שהוא עשה היה דבר הכי לגיטימי בעולם.
יריב לוין: אלה דברים שהיו נכונים בשנות ה-50.
ארבל אסטרחן: בוועדות זה מעורר יותר בעיות, כי לפעמים הוועדה מזמינה אנשים שאחר כך צריכים לתת עדות בבית משפט.
יריב לוין: מה זה שייך לנאום שלי במליאה?
ארבל אסטרחן: יכול להיות שבוועדות נצטרך להתייחס לנושא הזה של התערבות בהליכים.
יריב לוין: אלה דברים שאין להם מקום בעידן של היום, מה גם שאלה גזירות שאי אפשר לעמוד בהן.
ארבל אסטרחן: גם היום זה לא סעיף בתקנון.
יריב לוין: הייתי מוריד לחלוטין את כל סעיף 9.
יעל סלנט: סעיף 10 עוסק בהערה לנואם וקריאה לסדר וקובע: (א) "חבר הכנסת שניתנה לו רשות דיבור במליאת הכנסת, ואשר לדעת יושב-ראש הישיבה נוהג בניגוד להוראות פרק זה, יקרא לו היושב-ראש לסדר; לא ציית חבר הכנסת ליושב-ראש לאחר שנקרא לסדר, יורה לו היושב-ראש לרדת מהדוכן או לחזור למקומו, ורשאי היושב-ראש להפסיק את רישום דבריו בפרוטוקול ולסגור את המיקרופון שבו הוא מדבר".
יעל סלנט: זו הוראה שדומה לסעיף 67, אבל יש בה קצת שינויים.
יריב לוין: זה נראה בסדר לגמרי.
יעל סלנט: (ב) "חבר הכנסת הנוהג בישיבת הכנסת בניגוד להוראות פרק זה, יקרא לו יושב-ראש הישיבה לסדר".
ארבל אסטרחן: סעיף קטן (א) מתייחס לנואם שניתנה לו רשות דיבור.
יריב לוין: למה לעשות הבחנה?
ארבל אסטרחן: כי (א) אומר שהוא יקרא לו לסדר והוא יכול להוריד אותו ולסגור את המיקרופון.
יריב לוין: למעשה התהליך הוא כזה שלכאורה יש שלוש קריאות לסדר.
יריב לוין: אני חושב שזה צריך לתאר את הכלל שאומר שאם חבר הכנסת נקרא לסדר בשעה שנאם או היה בשעת דיבור, יהיה רשאי יושב-ראש הכנסת בנוסף גם להפסיק את דבריו ולסגור את המיקרופון.
יריב לוין: אני חושב שזה המבנה הסכמתי הנכון של זה.
יעל סלנט: סעיף קטן(ג) קובע: "חבר הכנסת שנפגע על-ידי החלטה, הערה או הוראה של היושב-ראש, רשאי לערער עליה לפני ועדת הכנסת; החלטת ועדת הכנסת תהא סופית".
יעל סלנט: מוצע למחוק את זה, מה גם שזה לא מתקיים הלכה למעשה.
תמי כנפו: זה מגיע לוועדת הפירושים.
ארבל אסטרחן: ועדת פירושים זה כשחושבים שהחלטה של היושב-ראש בעניינים פרלמנטרים היתה לא בסדר.
ארבל אסטרחן: אם הוא חושב שסתם פגעו בו, אפשר לפנות לוועדת האתיקה אם ההתנהגות לא בסדר במובן האתי.
ארבל אסטרחן: זה משהו שקיים היום בתקנון, אבל לא משתמשים בו.
יריב לוין: אני אעשה את מה שאסור לי לעשות ואסכים לקצוץ את סמכויותיי.
תמי כנפו: זה כמו הסיפור של חבר הכנסת בן-ארי עם ההצעה לסדר.
ארבל אסטרחן: אבל זה היה ערעור.
ארבל אסטרחן: זה כשיש סמכות לערער.
ארבל אסטרחן: כתוב שאם היושב-ראש לא אישר להצעה לסדר, אפשר לערער לוועדת הכנסת.
יריב לוין: זה הופך אותנו למין ערכאה.
יריב לוין: אם הוא טוען שהיושב-ראש פגע בו, לדעתי זה מקום שמתאים לוועדת האתיקה.
יעל סלנט: סעיף 11.
יעל סלנט: (א) (1) "קרא יושב-ראש הישיבה את חבר הכנסת לסדר שלוש פעמים בישיבה אחת של הכנסת, רשאי היושב-ראש לשלול ממנו את רשות הדיבור באותה ישיבה, או להוציאו מהישיבה, ואם היה צורך בכך – להורות על הוצאתו".
יעל סלנט: הורדנו את המילה "בכוח".
יריב לוין: פה צריך לעשות את הסינתזה שדיברנו עליה קודם.
ארבל אסטרחן: צריך לשלב את זה עם הקריאה לסדר.
יריב לוין: כן, פשוט לעשות סינתזה של שני הסעיפים האלה.
ארבל אסטרחן: היום כתוב "להוציאו בכוח".
יריב לוין: "להורות על הוצאתו" זה בסדר.
יעל סלנט: (2) "הפר חבר הכנסת את הסדר הפרה חמורה, רשאי יושב-ראש הישיבה להוציאו מהישיבה לאלתר, ואם היה צורך בכך – להורות על הוצאתו".
יעל סלנט: גם פה הורדנו את המילה "בכוח".
יעל סלנט: גם הורדנו את המילים: "לעניין זה יראו הפרעה בעת ההצבעה כהפרעה חמורה".
ארבל אסטרחן: זה משאיר שיקול דעת ליושב-ראש מהי הפרה חמורה.
יריב לוין: אולי הייתי כותב:
יריב לוין: הפר חבר הכנסת את הסדר הפרעה חמורה או שהפר את הסדר בשעת הצבעה...".
יריב לוין: בכל זאת אני לא חושב שכדאי בהכרח לקבוע שכל הפרעה בהצבעה היא חמורה, אבל כן להגיד שכאשר מפריעים בשעת הצבעה - - -
רונית חייקין-יעקובי: ואם מפריעים בשעת הצבעה, אז מה?
יריב לוין: אז הוא רשאי להוציא אותו.
יריב לוין: צריך לתת איזשהו דגש לכך שהפרעה בהצבעה היא בעלת איזשהו משקל.
סהר פינטו: לפי הנוסח היום, הפרעה בהצבעה זו עבירה חמורה.
רונית חייקין-יעקובי: אסור להוציא מהצבעה.
סהר פינטו: אם הוא מפריע בזמן ההצבעה, מוציאים אותו מייד לאחר ההצבעה.
רונית חייקין-יעקובי: אבל ממילא אסור להוציא אותו בהצבעה ממש.
רונית חייקין-יעקובי: דרך אגב, "להוציאו מהישיבה לאלתר" או "להורות על הוצאתו" זה די דומה.
יריב לוין: "להורות על הוצאתו" זה כאשר הוא לא יוצא לבד.
יעל סלנט: סעיף קטן (3) קובע את מה שדיברנו עליו: "הוצא חבר הכנסת מישיבת הכנסת כאמור בסעיף קטן זה, רשאי הוא להיכנס לישיבה אם הרשה זאת יושב-ראש הישיבה או לצורך הצבעה בלבד".
תמי כנפו: יש כאן משהו לא ברור.
תמי כנפו: בדרך כלל אם הוא מוציא אותו, אומרים לנו שהוא לא נואם כל אותו היום, מלבד הצבעות.
רונית חייקין-יעקובי: אלא אם היושב-ראש החליט שהוא מאשר לו לחזור בחזרה.
ארבל אסטרחן: הוא רשאי להיכנס רק אם היושב-ראש הרשה לו.
תמי כנפו: מפה אתה מבין שהוא הוצא לכל היום, אלא אם?
יריב לוין: אלא אם היושב-ראש אמר לו שהוא מאפשר לו לחזור.
ארבל אסטרחן: או שמראש הוא אומר לו שהוא מוציא אותו לחצי שעה.
ארבל אסטרחן: את חושבת שצריך להדגיש שהוא יוצא לכל אותו יום?
תמי כנפו: כן, זה לא ברור.
תמי כנפו: הרבה פעמים היו לנו מקרים כאלה.
ארבל אסטרחן: זה מה שזה אומר – רשאי הוא להיכנס אם הרשה זאת היושב-ראש או לצורך הצבעה.
ארבל אסטרחן: אולי כדאי להוסיף "לאותה ישיבה".
יריב לוין: אני חושב שכדאי להוסיף את זה.
יעל סלנט: (ב) "הוצא חבר הכנסת מישיבת הכנסת או הפר הוראה של יושב-ראש הישיבה, רשאי יושב-ראש הישיבה או יושב-ראש הכנסת להביא את העניין בפני ועדת האתיקה".
יריב לוין: זה אומר את המובן מאליו בעיניי, אבל בסדר.
יעל סלנט: (ג) "חבר הכנסת שהוצא מישיבת הכנסת וחזר ללא רשות יושב-ראש הישיבה ושלא לצורך הצבעה בלבד, או שנכנס למליאת הכנסת בניגוד להחלטת ועדת האתיקה וסירב לעזבה, רשאי היושב-ראש להורות על הוצאתו".
יריב לוין: אוקיי.
יעל סלנט: סעיף 71 קובע היום שחבר הכנסת שאינו מציית להוראת היושב-ראש אחרי שנקרא לסדר שלוש פעמים, רשאי היושב-ראש להפסיק את ישיבת הכנסת לזמן קצר.
יעל סלנט: בסעיף 19 לתקנון, שכבר אושר, נתנו סמכות לקבוע הפסקה בכל מצב.
יריב לוין: מאה אחוז, אז זה מיותר לגמרי.
יעל סלנט: סעיף 12 קובע: "החליטה ועדת האתיקה לשלול את זכותו של חבר הכנסת לקבל רשות דיבור במליאה למשך ארבעה ימי ישיבות הכנסת או יותר, או לאסור על חבר הכנסת להגיש הצעות חוק, הצעות לסדר היום או שאילתות לתקופה העולה על שבועיים, או להרחיק חבר הכנסת מארבעה ימי ישיבות הכנסת או יותר, רשאי חבר הכנסת לערער על ההחלטה בפני הכנסת במועד שיקבע לכך יושב-ראש הכנסת; הכנסת תשמע את המערער ואת נציג ועדת האתיקה, במשך חמש דקות כל אחד, ותחליט בדבר בלא דיון".
יעל סלנט: זו הוראה שזהה למה שקיים כיום בסעיף 73.
רונית חייקין-יעקובי: ועדת האתיקה יכולה לאסור להגיש הצעות חוק, הצעות לסדר ושאילתות?
יעל סלנט: זו הוראה שיותר מתאימה לקוד האתי, אבל עדיין אין את זה.
ארבל אסטרחן: יכול להיות שצריך יהיה להכניס את זה שם ואז להוריד את זה פה, כי בעצם זו דרך ערעור על ועדת האתיקה.
יריב לוין: אבל דרך להחלטת ועדת האתיקה שהולכת למליאה, נמצאת בתקנון.
ארבל אסטרחן: נכון, היום זה בתקנון.
ארבל אסטרחן: זה קרה פעם אחת בשנים האחרונות.
יריב לוין: אני לא מציע לגעת בזה.
ארבל אסטרחן: אני תוהה אם לפרט את כל הסנקציות, כי יכול להיות שפתאום נשנה את הסנקציות.
ארבל אסטרחן: הרעיון הוא שזה יהיה רק על הסנקציות החמורות יותר.
מאיר נריה: בהרחקה מהמליאה כלול העניין של אי מתן זכות דיבור ולכן יש פה כפילות.
מאיר נריה: אם את מרחיקה אותי מהמליאה לארבעה ימים, ממילא שללת ממני זכות דיבור לארבעה ימים ולכן יש לי קנויה לזכות ערעור מכוח זה ששללת את זכות הדיבור.
סהר פינטו: יכול להיות שרק שללו לך את הזכות לדבר.
מאיר נריה: אם הרחיקו אותי מישיבות הכנסת למשך ארבעה ימים, באופן אוטומטי שללו לי את זכות הדיבור.
סהר פינטו: ואם רק שללו לך את זכות הדיבור?
מאיר נריה: אני לא יכול לדבר במליאה - - -
יריב לוין: אבל אתה יכול להיות.
ארבל אסטרחן: לא מרחיקים אותך.
ארבל אסטרחן: אומרים לך תיכנס, אבל ארבעה ימים לא תדבר.
מאיר נריה: אבל אם הרחקת אותי לגמרי במשך ארבעה ימים, ממילא, בכוח, שללת לי גם את זכות הדיבור ולכן מוקנית לי זכות ערעור.
יריב לוין: זה ברור, אבל לא ההפוך.
מאיר נריה: לא הפוך, אז תשאיר רק את העניין לשלול זכות דיבור.
מאיר נריה: כי אז זה כולל גם את ההרחקה מהמליאה.
מאיר נריה: אם הרחקת אותי, שללת לי.
ארבל אסטרחן: אני אבדוק אם יש כאן כפל.
יריב לוין: בשבוע הבא נעבור על ההצבעה ואז נאשר את כל זה.
יריב לוין: התווספו כמה נושאים קצרים על סדר-היום, שאני מבקש שנאשר ואז נעבור לדון בסוגיה של חוק החסינות ואחר כך בנושאים של התקנון.
יריב לוין: הנושא הראשון הוא אישור נאום נשיא ברזיל במליאת הכנסת.
יריב לוין: התבקשתי על-ידי יושב ראש הכנסת, ראובן ריבלין, לאשר את נאומו של מר לולה דה סילבה, נשיא ברזיל, במליאת הכנסת.
יריב לוין: הנשיא עתיד לבקר בכנסת ב-15 במרץ 2010, ואם נאשר זאת, בהתאם לסעיפים 19 ו-22 החדשים לתקנון הכנסת, יוכל לנאום בכנסת בשפתו, בפורטוגזית.
יריב לוין: נתבקשנו גם להקדים לצורך כך את מועד פתיחת ישיבת הכנסת לשעה 3:00.
דוד רותם: האם זה כולל גם ביקור גומלין של נשיא ישראל בברזיל?
יריב לוין: היה ביקור של נשיא ישראל בברזיל, למיטב זכרוני.
יריב לוין: נדמה לי שברזיל היא חברה במועצת הביטחון של האו"ם.
רחל אדטו: יש קריטריון קבוע לגבי העניין הזה?
רחל אדטו: עכשיו אנחנו מתחילים בזליגה של הנושא מי רשאי לנאום והשאלה היא למה צריכים לדון על זה.
רחל אדטו: אם יש החלטה שנשיאים של מדינות ידידותיות רשאים לנאום פה, אז למה צריך כל פעם דיון מחדש?
יריב לוין: התקנון שאישרנו קובע במפורש שיושב ראש הכנסת פונה וועדת הכנסת מאשרת.
יריב לוין: נשיאים לא מעטים מבקרים כאן, אינני יודע כיצד מחליט יושב ראש הכנסת - אני מניח שבתיאום עם הממשלה - לאילו נשיאים יתאפשר לעשות גם ביקור בכנסת.
יריב לוין: אני מניח שהמעמד המיוחד של ברזיל, נוכח היותה אחת המדינות הגדולות בעולם ונוכח העובדה שלמיטב ידיעתי היא חברה במועצת הביטחון של האו"ם ושחקן מרכזי בכל הסוגיות הרלוונטיות שנמצאות היום על השולחן, נמצא לנכון להזמין את נשיא ברזיל לשאת כאן דברים.
יריב לוין: אני לא יודע אם זה דבר כל כך נורא, שמדי פעם יופיעו ראשי מדינות וינאמו בכנסת.
רחל אדטו: ברגע שנותנים לשיקול דעת, כלומר אתה אומר: מעל גודל מסוים, אוכלוסיה מסוימת, חברות בוועדה כזו – אני מאשר, ואם הוא לא – אז לא.
רחל אדטו: אז יש סיבה למשבר דיפלומטי ביחסי אומות על רקע השאלה למה זה כן וזה לא.
רחל אדטו: עצם זה שזה אישור שמביא לדיון קריטריונים כאלה ואחרים - - -
יריב לוין: אני לא מביא שום קריטריון.
יריב לוין: אני מנסה לחשוב מה הן הסיבות שיש מקרים שכן מאשרים או לא מאשרים.
יריב לוין: אני מניח שיש לעניין הזה כל מיני סיבות.
יריב לוין: באופן עקרוני אני רואה בזה דבר מבורך.
איל ינון: סליחה שאיחרתי, הייתי בישיבה בנשיאות.
איל ינון: הסיבה שנשיא ברזיל ינאם במליאה היא בשל העובדה שנשיא המדינה, שמעון פרס, היה לפני כמה חודשים בברזיל ודיבר בפני הפרלמנט הברזילאי.
איל ינון: לבקשתו של נשיא המדינה, יושב ראש הכנסת - - -
דוד רותם: ואם נניח שנשיא המדינה לא היה נוסע לא היה נוסע לברזיל והנשיא הברזילאי היה מגיע הנה?
איל ינון: זה היה שיקול נוסף.
רחל אדטו: ואז היית שם את הקריטריון שלי, שאני שואלת למה הוא כן והשני לא.
איל ינון: זה לא באופן אוטומטי.
דוד רותם: ראשי מדינות שהגיעו לביקור רשמי בכנסת קיבלו אישור לנאום במליאה.
איל ינון: לא כולם.
יריב לוין: אני זוכר שהיה פה נשיא צ'כיה ולא נאם במליאה.
איל ינון: לא כולם גם מבקשים.
איל ינון: זה לא אוטומטי.
יריב לוין: הכלל הוא שוועדת הכנסת היא הגוף שמאשר, כדי שתהיה יכולת לבקר.
יריב לוין: מצד שני, אנחנו בהחלט לא ננהל כאן את יחסי החוץ של המדינה.
יריב לוין: אם נמצא בקדנציה של שנה לאשר – זה הנשיא השני שמבקשים לאפשר לו לנאום בפני המליאה – אני חושב שזה רק לכבודנו ואני מציע לאשר את זה.
איל ינון: בבקשה שאותה הגשנו לוועדת הכנסת ציינו ששעת הנאום תהיה מוקדמת יותר.
איל ינון: אם האופוזיציה תסכים, נשמח ששעת הנאום תהיה ב-16:00 כי יש לנו חשש שב-15:00 אולם המליאה לא יהיה מלא.
איל ינון: המשמעות היא לדחות את האי-אמון ל-17:00 כי סדר גודל של ישיבה כזאת הוא בערך שעה.
איל ינון: אז אם יעלה רצון טוב מלפני סיעות האופוזיציה – נשמח.
איל ינון: אם אתה יכול, בהחלטה תשאיר פתוח שבמקרה שהאופוזיציה תסכים נפתח את הישיבה בשעה 16:00.
יריב לוין: אני מציע שההחלטה תהיה שאנחנו מאשרים את בקשת יושב ראש הכנסת לאפשר לנשיא ברזיל לנאום במליאת הכנסת ב-15 במרץ.
יריב לוין: אנחנו מאשרים להקדים את פתיחת הישיבה לשעה 15:00, במידה שיושב ראש הכנסת יראה שיש בכך צורך.
יריב לוין: אם לא יהיה צורך, אז הוא בוודאי יקבע את לוח הזמנים בהתאם לסמכות ולסמכות הנשיאות, החל מהשעה 16:00 ואילך.
יריב לוין: מי בעד האישור?
יריב לוין: הצבעה בעד אישור נאום נשיא ברזיל במליאת הכנסת – פה אחד נגד – אין נמנעים - אין נאום נשיא ברזיל במליאת הכנסת אושר.
יריב לוין: אני מצביע על רביזיה, לבקשת חבר הכנסת טיבי, לעניין החלטתנו לאשר את נאום נשיא ברזיל במליאת הכנסת.
אחמד טיבי: אני מבטל את הרביזיה.
יריב לוין: תודה, אושר.
יריב לוין: בקשת יו"ר ועדת העבודה, הרווחה והבריאות להקדמת הדיון בהצעת חוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות (תיקון מס' 2), התש"ע-2010, לפני הקריאה השניה והשלישית.
יריב לוין: הסעיף השני על סדר-היום, בקשת יושב ראש ועדת העבודה, הרווחה והבריאות להקדמת הדיון בהצעת חוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות (תיקון מס' 2), התש"ע-2010 לפני הקריאה השניה והשלישית.
יריב לוין: יושב ראש ועדת העבודה והרווחה מציין שהוועדה סיימה את הכנסת הצעת חוק לקריאה שניה ושלישית ביום רביעי, 24.2.
יריב לוין: עקב חופשת הפורים היא תונח על שולחן הכנסת רק היום.
יריב לוין: הצעת החוק הזו היא לתיקון לחוק מקצועות הבריאות, בו מוצע להסדיר את העיסוק בארבעה מקצועות בריאות נוספים: קרימינולוגיה קלינית, פודיאטריה ניתוחית וכירופרקטיקה.
יריב לוין: על כן הוא מבקש את אישורנו להביא את החוק לקריאה שניה ושלישית.
יריב לוין: אין לנו צורך בקוורום משום שמדובר בקריאה שניה ושלישית.
יריב לוין: יש הערות?
יריב לוין: מי בעד בקשת יו"ר ועדת העבודה, הרווחה והבריאות?
יריב לוין: הצבעה בעד בקשת יו"ר ועדת העבודה, הרווחה והבריאות – פה אחד נגד – אין הבקשה אושרה
יריב לוין: בעד – פה אחד, אין מתנגדים, אין נמנעים.
יריב לוין: קביעת ועדה לדיון בהצעה לסדר-היום בנושא העברת נתונים לדוח גולדסטון על-ידי הקרן החדשה לישראל ועמותות השמאל, של חברי הכנסת חיים אמסלם, יוליה שמאלוב-ברקוביץ, עפו אגבאריה ומשה גפני.
יריב לוין: הנושא השלישי בתוספת לסדר-היום הוא הצעה של חברת הכנסת מירי רגב.
יריב לוין: מכיוון שהיא עדיין איננה, זה יידון יותר מאוחר, אם נספיק.
יריב לוין: עכשיו אני עובר לסעיף של קביעת ועדה לדיון בהצעה לסדר-היום בנושא העברת נתונים לדוח גולדסטון על-ידי הקרן החדשה לישראל ועמותות השמאל, של חברי הכנסת חיים אמסלם, יוליה שמאלוב-ברקוביץ, עפו אגבאריה ומשה גפני.
יריב לוין: נשמעו הצעות להעביר את הדיון לוועדת החוקה, חוק ומשפט או לוועדת החוץ והביטחון.
יריב לוין: יו"ר ועדת החוקה סבור שהנושא צריך להיות בוועדת החוקה ומציין שאף הוקמה ועדת משנה שדנה בנושא.
יריב לוין: יושב ראש ועדת החוץ והביטחון הודיע שגם לטעמו הוועדה המתאימה היא ועדת החוקה, חוק ומשפט.
יריב לוין: לכ, הייתי מציע להעביר את העניין לוועדת החוקה, חוק ומשפט, תוך שאני מבין שהנושא יידון במסגרת ועדת המשנה.
דוד רותם: לא בטוח שהצעה לסדר אפשר לעשות בוועדת המשנה.
יריב לוין: אין בעיה, זה כבר עניין שלך.
דוד רותם: אדבר עם המציעים.
דוד רותם: אם הם יסכימו אז לא תהיה בעיה.
יריב לוין: מי בעד העברת הנושא לוועדת החוקה, חוק ומשפט?
יריב לוין: בעד העברת הנושא לוועדת החוקה, חוק ומשפט – 4 נגד – אין נמנעים – אין העברת הנושא לוועדת החוקה, חוק ומשפט אושרה.
יריב לוין: 4 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.
יריב לוין: ועדת החוקה, חוק ומשפט אושרה.
יריב לוין: בקשת יו"ר ועדת הפנים והגנת הסביבה להעברת הצעה לסדר-היום בנושא "הנצחת זכרו ומורשתו של הצדיק המקובל הרב ישראל אבוחצירא (הבבא סאלי) זצוק"ל, התשס"ט-2009, מוועדת הפנים והגנת הסביבה לדיון בוועדת החינוך, התרבות והספורט.
יריב לוין: הנושא הבא על סדר-היום הוא בקשת יושב ראש ועדת הפנים והגנת הסביבה להעברת הצעה לסדר-היום בנושא "הנצחת זכרו ומורשתו של הצדיק המקובל הרב ישראל אבוחצירא (הבבא סאלי) זצוק"ל, התשס"ט-2009, מוועדת הפנים והגנת הסביבה לדיון בוועדת החינוך, התרבות והספורט.
יריב לוין: מאחר שעל פניו זו נראית הוועדה המתאימה לדיון מתאימה, וכמו שאני מבין ועדת החינוך מסכימה לקבל את העניין, אני מציע לקבל את הבקשה ולקבוע שההצעה הזו לסדר-היום תידון בוועדת החינוך, התרבות והספורט במקום בוועדת הפנים והגנת הסביבה.
יריב לוין: הצבעה בעד העברת ההצעה לסדר-היום לוועדת החינוך, התרבות והספורט – פה אחד נגד – אין נמנעים - אין העברת ההצעה לסדר-היום לוועדת החינוך, התרבות והספורט אושרה.
יריב לוין: תודה, אושר פה אחד.
יריב לוין: הודעת ועדת הכנסת על רצונה להחיל דין רציפות על הצעת חוק חסינות חברי הכנסת, זכויותיהם וחובותיהם (תיקון מס' 36) (צמצום החסינות בפני חיפוש בשל עבירת ביטחון), התשס"ח-2008, של חה"כ עתניאל שנלר (פ/2699)
יריב לוין: מכאן אנחנו עוברים הצעת חוק חסינות חברי הכנסת, זכויותיהם וחובותיהם (תיקון מס' 36) (צמצום החסינות בפני חיפוש בשל עבירת ביטחון), התשס"ח-2008, הכנה לקריאה שניה ושלישית, לאחר שהוחל דין רציפות.
יריב לוין: אני מזכיר שהוחלט בוועדה, אחרי דיונים וחילוקי דעות לא פשוטים, להחיל את דין הרציפות ולאפשר דיון ענייני ולעומק בהכנה לקריאה שניה ושלישית בהצעת החוק של חבר הכנסת שנלר.
יריב לוין: בעקבות הדיונים האלה חבר הכנסת שנלר הציע לבצע כל מיני שינויים ותיקונים.
יריב לוין: על בסיס זה ועל בסיס הרבה מאוד הערות של הלשכה המשפטית מונח בפניכם גם נוסח מוצע, שגובש על-ידי הלשכה המשפטית, כמובן ככל שהוועדה תמצא לנכון ללכת בכיוון הזה.
יריב לוין: הייתי מציע שחבר הכנסת שנלר ייתן לנו איזושהי סקירה קצרה ואחר כך אבקש את ארבל לתת לנו התייחסות גם לגופו של נושא זה וגם לקונטקסט שהוא נמצא בו, בסוגיית החסינות בכלל, משום שנדמה לי שהדבר רלוונטי.
יריב לוין: בבקשה, חבר הכנסת שנלר.
עתניאל שנלר: החוק הזה עבר הרבה גלגולים, אומר במשפט אחד, בשביל לקצר מאוד.
עתניאל שנלר: החוק הזה הונח על בסיס הנחה שאם יש חשד לעבירות מסוג פשע, פגיעה בביטחון המדינה והחיפוש הכרחי, בפרוצדורה מאוד מובנית ומאוד ארוכה ניתן יהיה לחפש בכליו של חבר הכנסת.
עתניאל שנלר: אלא מאי, טענו נגד העניין הזה רבים מחברי הכנסת.
עתניאל שנלר: חלקם טענו שההגדרה של פגיעה בביטחון המדינה היא רחבה מאוד; אחרים טענו שעבירה מסוג פשע היא רחבה מאוד.
עתניאל שנלר: אז אמרנו שנצמצם את הכול לרמה הכי הכי מצומצמת, שבוודאי עליה אף אזרח ישראלי לא חולק, כך אני יכול לקוות לפחות.
עתניאל שנלר: אמרנו שכנראה אין חילוקי דעות לגבי מי שלכאורה נאשם בעבירות בגידה וריגול, שאלה אולי העבירות הכי קיצוניות.
דוד רותם: זו סתירה בתוך החוק.
דוד רותם: איך יכול להיות חבר כנסת אזרח ישראל שיהיה חשוד בבגידה ובריגול?
עתניאל שנלר: משום שזה לא סביר זה חוק תיאורטי, לכן אני לא מניח שמישהו יתנגד לו.
דוד רותם: האם עולה בדעתך שיש חבר כנסת שיהיה חשוד בריגול או בבגידה?
עתניאל שנלר: לא, לא עולה בדעתי.
עתניאל שנלר: אבל ככל החוקים התיאורטיים, לפעמים דיון תיאורטי מעניין.
עתניאל שנלר: צמצמנו את זה ממש.
עתניאל שנלר: השאלה השניה שעלתה הייתה השאלה של הפרוצדורה.