GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יריב לוין: אנחנו נציע להעביר לוועדת החינוך.
יריב לוין: מי בעד להעביר לוועדת החינוך?
יריב לוין: נגד אין.
יריב לוין: אושר להעביר את ההצעה לסדר-היום בנושא: "בשולי מעצר גואל רצון: בישראל פועלות כמאה כתות חלקן מנצלות מצוקות" לוועדת החינוך והתרבות
יריב לוין: הוחלט להעביר לוועדת החינוך.
יריב לוין: בקשת יו"ר ועדת החוקה, חוק ומשפט להקדמת הדיון בהצעת חוק הרבנות הראשית לישראל (תיקון - סמכות בענייני גיור), התשס"ט – 2009
יריב לוין: ומכאן אני עובר- -
דוד רותם: יש קוורום, אדוני.
יריב לוין: לנושאי הפטורים.
יריב לוין: אני רוצה להעיר הערה אחת מוקדמת.
יריב לוין: במסגרת המושב הזה, מאז שנכנסתי לתפקידי, השתדלתי להנהיג מדיניות של יד מאוד קפוצה ומצמצמת בפטורים מחובת הנחה.
יריב לוין: נדמה לי שמספר הבקשות שאישרנו כאן, אפשר לספור אותן על אצבעות כף יד, ואני חושב שכך היה נכון, ואני שמח שגם הממשלה בעניין הזה, אחרי הידברות שהיתה לי, בהחלט גילתה איפוק רב ונכונות להימנע עד כמה שאפשר מההליך הזה.
יריב לוין: עם זאת, מטבעם של הדברים, כאשר אנחנו נמצאים ערב סיום המושב, בכל אופן מתעוררים נושאים שראוי ונכון לסיים באופן דחוף.
יריב לוין: בסופו של דבר מצאתי לנכון להביא בפניכם שלוש בקשות כאלה: האחת, מטעם ועדת החוקה, חוק ומשפט, ושתיים, שהן בקשות מטעם הממשלה.
יריב לוין: הנושא הראשון, בקשת יושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט להקדמת הדיון בהצעת חוק הרבנות הראשית לישראל (תיקון – סמכות בענייני גיור), התשס"ט-2009.
יריב לוין: אני אבקש מיושב-ראש הוועדה, חבר הכנסת רותם, להציג את הבקשה.
דוד רותם: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, הצעת החוק הזאת עומדת לעבור בקריאה הראשונה ובקריאה השנייה והשלישית, ומכיוון שיש לי כוונה להביא אותה לידי גמר לפני תום הפגרה, ואני חושש שלא יהיה לי די זמן מבחינת הנחה, אף-על-פי שהצעת החוק כבר קיבלה פטור וכבר שוכבת קרוב לשנה על שולחן הכנסת, כי היא אושרה להנחה לפני הרבה מאוד זמן, אני מבקש, שאם נגמור את זה בוועדת החוקה, להביא את הצעת החוק לקריאה ראשונה, ולאחר מכן לקריאה השנייה ולקריאה השלישית ללא חובת הנחה.
דוד רותם: לכן אני מבקש פטור לקריאה הראשונה, השנייה והשלישית.
יריב לוין: בהצעה שחשיבותה היא עצומה- -
יריב לוין: - -ויש רבים שממתינים בכיליון עיניים לפתרון הסוגיה הזאת.
יריב לוין: התייחסות.
יריב לוין: הערות, אם יש.
נסים זאב: אני לא חושב שצריך מרגע זה לבקש פטור להנחה.
נסים זאב: בוא נראה שיעביר את ההצעה קודם כול בקריאה הראשונה.
דוד רותם: אחר כך תהיה ישיבה, ואז לא יהיה אפשר- - -
יריב לוין: חבר הכנסת זאב, מאחר שמדובר בסיום הכנס, בבקשה מיוחדת בנסיבות, ובמקרה המיוחד הזה, זה מקובל, נכון ואפשרי לאשר את העניין כרגע, וממילא גם אין לנו נוסח סופי לקריאה השנייה והשלישית, לכן, אני לפחות, לא רואה בנושא הזה קושי.
שלמה מולה: אנחנו בעד מתן פטור מחובת הנחה.
שלמה מולה: כידוע לך, אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, אנחנו ניסינו במסלול רגיל להעביר הצעת חוק דומה, אפילו קצת יותר טובה, אבל זה לא נסתייע.
שלמה מולה: חיכינו להצעת החוק של דודו רותם, ומרגע שהיא הגיעה יש אלפי-אלפי אנשים שממתינים לגיור, אני מציע שנקדם את הצעת החוק כמה שיותר מהר, וטוב שייעשה כך.
שלמה מולה: אנחנו נתמוך.
שלמה מולה: אדוני היושב-ראש, נכנס עוד אחד.
יריב לוין: חבר הכנסת כבל.
יריב לוין: על מנת שהספירה תהיה מדויקת, מי בעד?
יריב לוין: תשעה בעד.
יריב לוין: נמנע – אחד.
יריב לוין: בקשת יו"ר ועדת החוקה, חוק ומשפט להקדמת הדיון בהצעת חוק הרבנות הראשית לישראל (תיקון - סמכות בענייני גיור), התשס"ט – 2009, אושרה.
יריב לוין: לפיכך אושר, וברוב גדול.
יריב לוין: אושר פטור מחובת הנחה לכל שלוש הקריאות.
יריב לוין: בקשת הממשלה להקדמת הדיון בהצעת חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (תיקון מס' 7), התש"ע-2010
יריב לוין: אני עובר לנושא הבא.
יריב לוין: בקשת הממשלה להקדמת הדיון בהצעת חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (תיקון מס' 7), התש"ע-2010.
יריב לוין: עורכת-הדין דבי אליעזר מהלשכה המשפטית של משרד התמ"ת תציג את הבקשה.
דבי אליעזר: שלום, אדוני.
דבי אליעזר: הצעת החוק מבקשת להפוך להוראת קבע הוראת שעה שקיימת זה 12 שנים בחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, העוסקת בחובת מעביד המעסיק יותר מ-25 עובדים לדאוג לייצוג הולם של אנשים עם מוגבלות.
דבי אליעזר: הוראת השעה פגה ביום שישי, 5 במארס, ועל כן אנחנו לא רוצים שיחלוף הרבה זמן בין חקיקת הוראת הקבע לבין התפוגה של הוראת השעה, לפיכך אנחנו מבקשים פטור מחובת הנחה גם לקריאה הראשונה וגם לקריאות השנייה והשלישית.
יריב לוין: ראשית, כפי שאני נוהג בכל מה שקשור להצעות מטעם הממשלה, אני מציע שנאשר רק בקריאה הראשונה בשלב הזה, ולא בקריאה השנייה והשלישית, ואם, וכאשר, נגיע לשם, ויהיה צורך, נתכנס ונדון גם בקריאה השנייה והשלישית.
יריב לוין: שנית, אני מוכרח לומר שהנושא הזה- - -
דוד רותם: אדוני, אצלי השנייה והשלישית- - -
יריב לוין: אצלך השנייה והשלישית, והסברתי קודם גם למה.
יריב לוין: ודאי שכאשר מובאת בקשה בהצעת חוק כזאת, שנוגעת לזכויות של אנשים עם מוגבלות, אין שום ספק שיש מקום לתת פטור, ושהכנסת גם תסייע ותתרום את תרומתה לעזור ככל האפשר.
יריב לוין: עם זאת, אני מוכרח לומר, ואני מניח שאני אבטא כאן עמדה שתהיה, אני מקווה, מקובלת על כולם, הרבה מבקשות הפטור שמגיעות אלי נוגעות להוראות שעה.
יריב לוין: זה לא שלא יודעים מתי הוראת השעה מסתיימת.
יריב לוין: אני לא מבין ולא רואה שום סיבה שדבר מהסוג הזה לא יוכן חודש לפני, ויובא לכאן ונסיים בצורה מסודרת, ולא יחכו עד לרגע האחרון, כשהוראת השעה עומדת להסתיים והכנס עומד להסתיים ואז מגיעים ומעמידים אותנו בפני המצב הלא נעים, שבו עלול להיווצר מצב שבגלל הכנסת כביכול לא מאושר חוק שנוגע לזכויות של אנשים עם מוגבלות.
יריב לוין: לכן, אני לפחות, אמליץ לוועדה לאשר את הפטור בשלב הזה לקריאה הראשונה בלבד, אבל שוב אבקש פעם נוספת: אל תביאו אותנו לרגע האחרון.
יריב לוין: אין שום סיבה שבחקיקה שנעשית בהוראות שעה, לממשלה לא תהיה רשימה מסודרת של כל החוקים עם הוראות שעה, עם מועדי התפוגה שלהם, ויינתן לנושאים האלה מענה חודש-חודשיים מראש בצורה כזאת שאפשר יהיה לנהל את ההליך באופן מסודר.
יריב לוין: התייחסויות, בבקשה.
יריב לוין: בהיעדר התייחסויות.
יריב לוין: מי בעד לאשר את הבקשה הפטור מחובת הנחה בקריאה הראשונה להצעת חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (תיקון מס' 7), התש"ע-2010, הצעת החוק הממשלתית?
יריב לוין: מי מתנגד? אין.
יריב לוין: בקשת הממשלה להקדמת הדיון בהצעת חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (תיקון מס' 7), התש"ע-2010, אושרה לקריאה הראשונה.
יריב לוין: אושרה הבקשה לפטור בקריאה הראשונה.
יריב לוין: רוברט אילטוב: היושב-ראש, אולי במקרה הזה דווקא ניתן להם גם את האישור לקריאה השנייה והשלישית, כי התוקף כבר נגמר, ואנשים הולכים להיפגע.
יריב לוין: במקרה הספציפי הזה אנחנו יכולים לתת את הפטור ולא לפגוע באנשים.
יריב לוין: חבר הכנסת אילטוב, אני מוכן, אבל בתנאי שתהיה לכך הסכמה של האופוזיציה.
יריב לוין: נציגי האופוזיציה שנמצאים כאן, אם יסכימו, אני מוכן.
רוברט אילטוב: דווקא במקרה הזה מדובר באנשים שיש להם בעיות.
רוברט אילטוב: אני לא חושב שלאופוזיציה יש עניין לפגוע במישהו.
יריב לוין: אין לי בעיה, אבל צריך לשמוע מהם.
רוברט אילטוב: אין לי בעיה לשאול אותם.
יריב לוין: צריך לשאול אותם, הם נמצאים כאן.
רוברט טיבייב: בעד.
דבי אליעזר: אנחנו בהחלט מקבלים את הערת אדוני בקשר להוראות שעה.
דבי אליעזר: כאן באמת היו דיונים פנימיים אינטנסיביים בקשר להפיכת הוראת השעה להוראת קבע, ולכן הגענו עד ליום האחרון, כמו שאמרת.
דבי אליעזר: אנחנו חושבים שחשוב שזה יהפוך להוראת קבע.
דבי אליעזר: אילו היינו מביאים את זה קודם, זה היה הופך להוראת שעה נוספת.
יריב לוין: חברי הכנסת שי וטיבייב, נציגי האופוזיציה כרגע, מקובל עליכם שנאשר פטור מחובת הנחה גם לקריאה השנייה והשלישית?
נחמן שי: אמרו לי שכן.
יריב לוין: רבותי, אז אנחנו נצביע על-פי הצעתו של חבר הכנסת אילטוב, והסכמתם של חברי הכנסת טיבייב ושי, ובקשת הממשלה לפטור בקריאה השנייה והשלישית, על פטור גם לכל הקריאות, גם לשנייה והשלישית, להצעת חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (תיקון מס' 7), התש"ע-2010.
יריב לוין: עשרה בעד.
יריב לוין: בקשת הממשלה להקדמת הדיון בהצעת חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (תיקון מס' 7), התש"ע-2010, אושרה לקריאה השנייה ולקריאה השלישית.
יריב לוין: נסים זאב: אפשר לוותר על דיון בכנסת בכלל?
יריב לוין: זה היית צריך להעלות קודם, לא אחרי שהצבעת בעד.
יריב לוין: בקשת הממשלה להקדמת הדיון בהצעת חוק שירות ביטחון (תיקון מס' 7 והוראת שעה) (שירות במשטרה ושירות מוכר) (תיקון מס' 11), התש"ע-2010
יריב לוין: אנחנו עוברים לנושא הבא.
יריב לוין: בקשת הממשלה להקדמת הדיון בהצעת חוק שירות ביטחון (תיקון מס' 7 והוראת שעה) (שירות במשטרה ושירות מוכר) (תיקון מס' 11), התש"ע-2010.
יריב לוין: יציג אותה עורך-הדין יואל הדר, היועץ המשפטי של המשרד לביטחון פנים.
יואל הדר: תחילתה של הוראת השעה ב-1995, שאז החליטו לאפשר להציב חיילים ביחידות מסוימות של המשטרה, שעיקר פעילותם ביטחון המדינה.
יואל הדר: הוראה זו מדי פעם חודשה.
יואל הדר: בכל פעם היו השגות, גם מטעם חברי הכנסת וגם מטעם גורמים במשרד הביטחון כנגד הצבת חיילים במשטרה.
יואל הדר: לאחרונה נתקיימו דיונים בוועדה שהוקמה במשרד הביטחון, שבחנה את הנושא הזה.
יואל הדר: הוועדה במשרד הביטחון המליצה להאריך את שוטרי החובה בשלוש שנים, ולגבי יחידות אחרות, גם כן יש להן המלצות שונות.
יואל הדר: הוראת השעה פוקעת ב-13 במארס.
יואל הדר: מאחר שיש לנו שני גיוסים קרובים, אחד בסוף מארס והאחד ב-9 במאי, כשמדובר בסך הכול על 265 שוטרות במשטרת ישראל, וזה מהווה מסה קריטית מתוך ה-2,000 שסך הכול מוצבים במשטרת ישראל.
יואל הדר: הגענו למצב הזה בעקבות הדיונים כפי שתיארתי מקודם, ואנחנו מגיעים ברגע האחרון.
יואל הדר: אני מבקש גם כן פטור מהנחה.
יואל הדר: אני אשמח מאוד שזה יהיה גם לקריאה הראשונה וגם לקריאה השנייה והשלישית, עקב המצב שהגענו אליו היום.
יואל הדר: המשרד לביטחון פנים כל הזמן ניסה לקדם את הנושא הזה, השוטרות האלה במערך המשטרה, כי זה מהותי וחשוב לעבודת משטרת ישראל
יריב לוין: אני שוב אומר:
יריב לוין: אנחנו כרגע נאשר את זה רק בקריאה הראשונה, אם יהיה לכך רוב.
איתן כבל: אדוני היושב-ראש, אתה יודע למה זה תמיד קורה, כי תמיד אנחנו בסוף מאשרים.
יריב לוין: אמרתי, חבר הכנסת כבל, לא היית כאן, נדמה לי בתחילת הדיון- - -
איתן כבל: שמעתי.
איתן כבל: אני אומר שתמיד אומרים את זה, ותמיד מאשרים.
יריב לוין: אני יכול לומר לך, חבר הכנסת כבל, יש כמה וכמה בקשות כאלה שהגיעו אלי ולא העליתי אותן על סדר-היום.
יריב לוין: אני אומר לך את האמת, לא הכול אושר פה.
יריב לוין: לפחוות במושב הזה מספר בקשות הפטור, כולל מה שהתבקש היום, נדמה לי שנגיע לשש בקשות בכל המושב.
יריב לוין: הערות, התייחסויות ככל שיש.
יריב לוין: מי בעד הבקשה לפטור מחובת הנחה בקריאה הראשונה?
יריב לוין: נגד – אין.
יריב לוין: בקשת הממשלה להקדמת הדיון בהצעת חוק שירות ביטחון (תיקון מס' 7 והוראת שעה) (שירות במשטרה ושירות מוכר) (תיקון מס' 11), התש"ע-2010, אושרה בקריאה הראשונה.
יריב לוין: בקשת יו"ר ועדת הפנים והגנת הסביבה להעברת הצעת חוק רישוי עסקים (תיקון מס' 26) (הגבלה של מכירת משקאות משכרים), התש"ע-2010, מוועדת הפנים והגנת הסביבה לדיון בוועדה המשותפת של ועדת הפנים והגנת הסביבה וועדת החוקה, חוק ומשפט הדנה בהצעת חוק המאבק בתופעת השכרות ומיזוג הצעות החוק.
יריב לוין: אנחנו הקמנו במסגרת ועדת הכנסת ועדה משותפת לדיון בהצעת חוק ממשלתית שהוגשה למאבק בתופעת השכרות.
יריב לוין: הוועדה דנה בהצעות החוק הפרטיות, הכינה אותן לקריאה ראשונה והן אושרו במליאת הכנסת אתמול בקריאה ראשונה.
יריב לוין: עכשיו נדרש להשלים את התהליך של ההכנה לקריאה שנייה ושלישית במשולב עם ההצעה הממשלתית.
יריב לוין: אתמול היה לנו ויכוח במליאה, כשבסיומו קבעה יושבת-ראש הישיבה שיש להעביר את החוק לוועדת הפנים.
יריב לוין: בסופו של עניין הסתבר שהדרך הנכונה הייתה להשאיר את הנושא בידי הוועדה המשותפת של פנים וחוקה.
אייל יינון: זה היה בוויכוח?
יריב לוין: אמרתי לה שזה צריך ללכת לוועדה המשותפת.
אברהם מיכאלי: היא כנראה אמרה שמכיוון שזה לא צורף מלכתחילה צריך להקים ועדה.
יריב לוין: היא אמרה שמאחר וזאת לא ועדה סטטוטורית אי אפשר להעביר אליה ישירות למליאה, אלא צריך לבצע איזה שהוא תהליך.
יריב לוין: זה היה מהות הוויכוח.
יריב לוין: אני הבנתי שגם נאזם סבר כמוה.
יריב לוין: אני חשבתי אחרת, אבל מפאת ניסיונם הרב זה מה שנעשה.
אייל יינון: צריך לחזור למקום שבו זה היה.
יריב לוין: הסתבר שצריך להחזיר את זה למקום שבו זה היה.
יריב לוין: אני מציע שנקבל כאן החלטה ש-5 ההצעות שאוחדו להצעה אחת ואושרו בקריאה ראשונה יידונו בוועדה המשותפת של ועדת הפנים וועדת החוקה.
אברהם מיכאלי: השאלה אם מבחינה טכנית ניתן כבר לדון בזה.
אייל יינון: צריך להביא את זה למליאה.
יריב לוין: ההחלטה פה תהיה כפופה לאישור במליאה.
יריב לוין: ה צ ב ע ה בעד – 2 נגד – 0 אושר מתבקש גם אישור מטעם הוועדה המשותפת למזג את ההצעה הפרטית יחד עם ההצעה הממשלתית.
יריב לוין: ה צ ב ע ה בעד – 2 נגד – 0 אושר
ארבל אסטרחן: הכל כפוף לאישור במליאה.
ארבל אסטרחן: השגות לתיקון תקנון הכנסת
יריב לוין: אנחנו עוסקים בתיקון לסעיף 25 בעקבות הערתה של יושבת-ראש סיעת קדימה, חברת הכנסת דליה איציק.
יריב לוין: נוכח הבקשה הזאת אני אמליץ לוועדה לאשר ולתקן את העניין בהתאם.
ארבל אסטרחן: לפני כ-3 שבועות, ב-22 בפברואר, הונחה על שולחן הכנסת הצעה די גדולה לתיקון התקנון שעסקה במסגרת העבודה על התקנון החדש בפרקים של סדרי היום וסדרי הדיון.
ארבל אסטרחן: היא הונחה לצורך קבלת השגות למשך שבועיים.
ארבל אסטרחן: לקראת סוף התקופה הזאת נמסרה בקשה מטעם יו"ר הסיעה לתקן עניין מסוים.
ארבל אסטרחן: סעיף 25 מדבר על סדר היום הכללי ועל סדר היום השבועי.
ארבל אסטרחן: סעיף קטן (א) מדבר על סדר היום הכללי.
ארבל אסטרחן: המזכיר יפרסם את רשימת הנושאים שעל סדר יומה של הכנסת לא יאוחר מיום הישיבה האחרון .
ארבל אסטרחן: סעיף קטן (ב) מדבר על סדר היום השבועי המפורט.
ארבל אסטרחן: היו"ר יקבע בתחילת כל שבוע את סדר היום השבועי המפורט של הכנסת בהתאם להוראות סעיף זה, ויציגו בישיבתה השבועית של נשיאות הכנסת.
ארבל אסטרחן: מזכיר הכנסת יפרסם לאחר ישיבת הנשיאות את סדר היום שנקבע.
ארבל אסטרחן: כך קורה.
ארבל אסטרחן: פה חשבה ועדת הכנסת לציין שיו"ר הכנסת רשאי לשנות את סדר היום השבועי, כאשר הודעה על כך תימסר לחברי הכנסת.
ארבל אסטרחן: ההשגה או ההערה שהוגשה לוועדה אמרה שאמנם אנחנו יודעים שיש שינויים במהלך סדר היום, מתווספים דברים, יורדים דברים, אבל אין היום בתקנון מן הסמכה מפורשת שאומרת ליו"ר הכנסת שהוא יכול לקבוע את הסדר ולשנות אותו.
ארבל אסטרחן: מה שהוצע זה להוריד את ההסמכה המפורשת הזאת לשנות את סדר היום, ולהשאיר בידו את הסמכות לקבוע.
אייל יינון: אנחנו לא משנים את המצב הקיים היום.
אייל יינון: המציאות טיפה יותר מורכבת, לכן קשה לעגן אותה.
אברהם מיכאלי: מה ייכנס בפועל?
אייל יינון: מה שהיה הוא שיהיה.
אייל יינון: היות והמצב בפועל יותר מורכב ומסובך מאשר המשפט שנאמר פה, אנחנו מעדיפים להשאיר את המצב כפי שהוא היום, לא לעגן את הסמכות הישירה.
אייל יינון: אנחנו לא פוגעים במצב הנהוג היום והיה נהוג בכנסת הקודמת ביחס לשינויים בסדר היום.
ארבל אסטרחן: שלא יחשבו שכשאומרים שהיו"ר קובע בתחילת השבוע זה מונע שינויים.
אייל יינון: זה לא ימנע את השינויים, אבל זה ייעשה בדינמיקה שזה נעשה היום.
ארבל אסטרחן: סעיף קטן (ד) בא להסדיר מה קורה בימי הישיבות השונים.
ארבל אסטרחן: הוא אמר שישיבות הכנסת בימי שני ושלישי יוקדשו לדיונים בהצעות הממשלה.
ארבל אסטרחן: מה שמודגש פה זה תוספת.
ארבל אסטרחן: בהמשך נאמר שביום ד' הישיבה תוקדש לדיון בהצעות חוק של חברי כנסת בדיון מוקדם ובהצעות לסדר יום.
ארבל אסטרחן: לא נאמר מתי דנים בקריאה ראשונה, שנייה ושלישית בהצעות חוק פרטיות.
ארבל אסטרחן: מוצע להבהיר שישיבות הכנסת בימי ב' וג' יוקדשו לדיונים בהצעות הממשלה ולדיונים בהצעות חוק של חברי כנסת בקריאה ראשונה, שנייה ושלישית.
ארבל אסטרחן: יום רביעי נשאר לטרומיות והצעות לסדר.
ארבל אסטרחן: לא כתוב כאן סדר הדברים.
ארבל אסטרחן: את זה היו"ר קובע.
אברהם מיכאלי: שוב חוזרים לאותו יום שלישי שאומרים שאין נוכחות חובה והמליאה ריקה.
אברהם מיכאלי: זה טוב שאתם מדגישים פה את הנושא של קריאה ראשונה, שנייה ושלישית, אבל אנחנו צריכים לחשוב על אותם ימים שחברי הכנסת לא נמצאים ומועלים חוקים מאוד מהותיים.
אברהם מיכאלי: למה לא לתת ליום שלישי את אותו מעמד של יום שני?
יריב לוין: פורמאלית יש לו.
אייל יינון: זאת לא הבעיה.
אייל יינון: הבעיה היא שהממשלה לא מגיעה לכנסת ביום שלישי, לכן יום שלישי נראה כפי שהוא נראה.
אייל יינון: זאת לא בעיה תקנונית.
רחל אדטו: זה מעוגן באיזה שהוא מקום?
אייל יינון: החובה להגיע לא מעוגנת בשום מקום.
אייל יינון: הנסיבות הפוליטיות מביאות לזה שמגיעים ביום שני ורביעי אבל לא ביום שלישי.
רחל אדטו: הממשלה מעקרת את הכנסת מעבודתה.
אייל יינון: זה לא קשור לתקנון.
רחל אדטו: אנחנו נותנים תוקף לעובדה שהממשלה מעקרת את הכנסת מעבודתה.
יריב לוין: אנחנו בתקנון אומרים שהם דנים בכל, כולל קריאה ראשונה, שנייה ושלישית.
יריב לוין: מה שאנחנו עושים פה זו רק הבהרה של מה שסיכמנו בשעתו.
רחל אדטו: בישיבה הקודמת כשדיברנו על זה נשארנו באותם סימני שאלה לגבי איך התקנון יחזק את המעמד של יום שלישי.
רחל אדטו: אני לא זוכרת איך סגרנו את זה.
יריב לוין: אני מקווה שנגיע לאחר הפגרה לייצר כלים שייכנסו ביום שלישי ויהיה להם תוכן.
יריב לוין: דוגמה אחת היא אפשרות להגיש הצעה מיידית לסדר כך שאם יתרחש משהו ביום שני בבוקר או ביום שלישי בבוקר אפשר יהיה לדון בו ביום שלישי בצהריים, זאת אומרת לייצר משהו שיהפוך את העניין להרבה יותר אקוטי, לא מצב כמו שהוא היום שאתה דן בדברים שהיו נכונים יומיים או שבוע לפני.
רונית: אפשר את ה-40 חתימות לעשות פעם בחודש.
אייל יינון: זה לא עניין לתקנון.
אייל יינון: המועד של 40 חתימות נקבע בתיאום בין יו"ר הכנסת ללשכת ראש הממשלה.
אברהם מיכאלי: הנוסח אומר שיושב-ראש הכנסת צריך לקבוע הצעות ממשלתיות ביום שלישי, אבל הוא לא קובע כי הוא מתחשב בממשלה.
אברהם מיכאלי: צריך להגיע למצב שיחייבו את כולם להיות ביום שלישי בכנסת, כדי שהדיונים לא יהיו עקרים.
יריב לוין: אני מציע שבשלב הזה נשאיר את הדברים במתכונת הקיימת, זאת אומרת נאפשר ליושב-ראש הכנסת את שיקול הדעת.
יריב לוין: כאשר נגיע לכלים הפרלמנטרים יכול להיות שנדרש להסתכלות כוללת.
יריב לוין: תמיד נוכל לעשות התאמות.
יריב לוין: כרגע המטרה של הישיבה הזאת היא לתקן טעויות טכניות שהיו בהסדר הקודם, או כפי שאמרתי להיעתר לבקשה של חברת הכנסת דליה איציק ולתקן בהתאם.
אברהם מיכאלי: הסעיף של השאילתות זה לא הסעיף העיקרי.
יריב לוין: זה יהיה בנפרד.
יריב לוין: מי בעד התיקונים לסעיף 25 כפי שהוצגו על ידי ארבל?
יריב לוין: ה צ ב ע ה בעד – 3 נגד – 0 אושר ערעורים על החלטת יו"ר הכנסת והסגנים שלא לאשר דחיפות הצעות לסדר היום
יריב לוין: מאחר ונשיאות הכנסת לא הגיעה אני עובר לדיון בערעורים על החלטת יו"ר הכנסת והסגנים שלו לאשר דחיפות הצעות לסדר היום.
יריב לוין: יש לנו ערעור אחד של חבר הכנסת אילן גילאון - התעלמות מהחובה לקיים פסקי דין של בג"ץ מהווה איום על הדמוקרטיה.
יריב לוין: חבר הכנסת גילאון, אני אחסוך ממך את הצורך להציג את העניין חרף העובדה שאני בטוח שמה שתאמר בעניין הזה מנוגד לדעתי האישית.
יריב לוין: זה כמובן לא רלוונטי.
יריב לוין: חבר הכנסת גילאון, מאחר שהנשיאות לא שלחה נציג אנחנו מניחים שאין התנגדות לקבל את הערעור שלך.
יריב לוין: ה צ ב ע ה בעד – פה אחד אושר זאת ההזדמנות לברך אותך, ירדנה מלר-הורוביץ, על בחירתך למזכירת הכנסת.
יריב לוין: אנחנו מאחלים לך הרבה הצלחה.
חיים אורון: אנחנו פותחים את הישיבה ואנחנו עוסקים בפנייה לרשות ציבורית, עמוד 14, סעיף 30.
חיים אורון: אנחנו לא אהבנו את הטקסט המקורי של הוועדה, גם כי חשנו, ונדמה לי שישבו כמה חברי כנסת שעוסקים בזה, שההליך שמוצע פה, פנייה למנהל הכללי וכולי וכולי, בעצם מונע חלק מאוד מאוד גדול מהפעולה של חבר הכנסת בטיפול בעניינים, וגם הוא כמעט לא אפשרי מעשית כי אנחנו נתקלים בהם פה באופן יום יומי.
חיים אורון: זאת אומרת אני פוגש פה את מנהל רשות המסים, אני לא אדבר איתו על מס בעוטף עזה, כי אני צריך לדבר עם המנהל הכללי של משרד שלא מבין בזה כלום?
חיים אורון: במקרה של משרד האוצר, כי המשרד בנוי כך שהמנהל הכללי בכלל לא מצוי.
חיים אורון: בקיצור, זו רק דוגמה אחת, אפשר לתת מאות דוגמאות וכולנו חיפשנו איזה דרך, ואז בשלב מסוים, לקראת סוף הדיון, הצעתי שעורכת דין אסטרחן תנסח נוסח.
ארבל אסטרחן: את (ב) הוצע למחוק, את הפנייה בכתב למנהל הכללי.
חיים אורון: מוצע למחוק את הנושא של המנהל הכללי ומוצע גם לנסח את (ג) עם אמירה חיובית, כי (ג) המקורי מתחיל ממה לא.
חיים אורון: כל המה לא נשאר, אבל יש אמירה חיובית; 'חבר הכנסת רשאי, במסגרת מילוי תפקידו, לפנות לרשות ציבורית בענייניו של גוף או אדם מסוים, אולם בעניינים אלה לא יפנה חבר הכנסת לרשות ציבורית, אלא אם כן קיבל לכך היתר מראש מוועדת האתיקה', ופה יש רשימת לאווים שדומה מאוד ללאווים שמופיעים אצלכם ב-(1), (2).
שלי יחימוביץ': אני כבר אומרת לך, אחרי מקרה ספציפי:
שלי יחימוביץ': פניתי לחשב הכללי באוצר ואמרתי לו ששמעתי שהוא הולך לבטל את הוראת התכ"מ (תקנון כספים ומשק) לגבי מכרזים למאבטחים שכיום, לפי הוראת התכ"מ, מופרשים להם לפנסיה מהיום הראשון, לפי ההסכם הקיבוצי זה רק מתום שישה חודשים, והוא רצה לבטל את זה, כלומר להרע את תנאיהם בגלל הסכם קיבוצי חדש שנחתם.
שלי יחימוביץ': לי היה דין ודברים ממושך איתו, שהוא לא חייב להרע את התנאים, והוא, כשירות מדינה, כשהוא מוציא מכרז לעובדי אבטחה, כן יכול מהיום הראשון להפריש לפנסיה למרות שההסכם הקיבוצי מדבר על מחצי שנה ואילך.
שלי יחימוביץ': היום הנושא הזה הסתיים ושר האוצר הודיע שאכן מהיום הראשון מפרישים לפנסיה.
שלי יחימוביץ': סתם.
שלי יחימוביץ': לפי הדבר הזה אני לא יכולה לפנות.
חיים אורון: איזה דבר?
שלי יחימוביץ': מכרז מטעם גוף ציבורי.
חיים אורון: לביצוע עסקה בטובין או במקרקעין.
שלי יחימוביץ': כן, זה מכרז לביצוע שירותי אבטחה.
חיים אורון: לא, זה ממש לא.
חיים אורון: קודם כל בואו נראה מה כתוב פה, פה כתוב שמתנהל מכרז על השוק הסיטונאי בתל אביב ואני רוצה לעזור לגינדי, אני חושב שאין ויכוח שאי אפשר.
יריב לוין: לא צריך לכתוב, זה ברור.
חיים אורון: זו עסקה.
חיים אורון: פה כתוב שיש עסקה לגשר הירקון, אסור.
חיים אורון: מה שחברת הכנסת יחימוביץ תיארה עכשיו זה שבתנאים עקרוניים למכרז, שהם לא תלויים במכרז מסוים, בקבוצה מסוימת, שבאופן עקרוני המדינה תשלם מהיום הראשון לעובדי קבלן, או מה ששם היה.
שלי יחימוביץ': ואם אני מקבלת ידיעה על זה שהמדינה הוציאה מכרז בחסר, שלא מאפשר תשלום שכר למנקות ועל המכרז הספציפי הזה אני מתקשרת עכשיו ואני אומרת לו 'אתם הוצאתם מכרז שלא עונה על הקריטריונים, שהקבלן לא יוכל לשלם שכר מינימום אפילו'.
חיים אורון: אז הוא לא עובד לפי כללי החוק, כי יש חוק.
יריב לוין: אני הייתי מוחק את כל סעיף 30, את כולו, מתחילתו ועד סופו.
יריב לוין: יש common sense מינימלי, זה ברור לגמרי, ואני אתן אולי דוגמה בהקשר הזה, עם השוק הסיטונאי; אם אני רוצה לדאוג שגינדי יזכה בזכויות לבניינים, זה ברור שזה אסור לי, וזה גם מאלף ואחד דברים אחרים, מאשר בעיית אתיקה היא הבעיה הקטנה בסיפור הזה.
יריב לוין: לעומת זאת, אם אני רוצה להבטיח שלתושבים שגרים בבתים בסביבה, במסגרת התהליך הזה, יובטחו זכויותיהם כך שבזמן שבונים להם מגדלי ענק לא תהיה להם אפשרות מעבר במדרכה ויוכלו להיכנס הביתה, זה מקום אחר לגמרי.
יריב לוין: אם אני מטפל בבעלי החנויות בירושלים, שיושבים על התוואי של הרכבת הקלה, זה סיפור לגמרי אחר מזה שאני רוצה שמוישה יזכה במכרז של הרכבת הקלה.
חיים אורון: ניתן לפרופ' אסא כשר ונראה.
יריב לוין: הקו ברור.
אסא כשר: אני קראתי את הפרוטוקול של הישיבה הקודמת וניסיתי להתעמק בטענות שחברי הכנסת השמיעו ואני מזדהה עם חלק מהטענות שהועלו נגד הנוסח הזה של סעיף 30, ואני רוצה להסביר מה היו הבעיות העיקריות של הוועדה ומה היה הניסיון של הוועדה לפתור אותן.
אסא כשר: אני חושב שחלק מהטענות שנשמעות נגד סעיף 30 בעצם כבר נפתרות במנגנון שאנחנו הצענו.
אסא כשר: בכל סיטואציה כזאת של התערבות יש שלושה גורמים; יש האיש שפונה, חבר הכנסת או חברת הכנסת שאליהם פנו, הפקיד הממשלתי שאליו נעשית הפנייה וברקע יש עוד גורם רביעי וזה הוא השר, שהפקיד הזה הוא במשרדו.
אסא כשר: היחסים האלה הם יחסים בעייתיים, הם מעוררים בעיות, הם יכולים להיעשות לגמרי בתום לב, בצורה נקייה, לשם שמים ובצורה כזאת שכולם יידעו שזה בסדר גמור שזה מתנהל, אבל הם גם יכולים להיעשות בצורה שמעוררת בעיות.
אסא כשר: האדם שפונה לחבר הכנסת יכול להיות, אתם זוכרים את הדוגמאות של מרכז המפלגה, יש לו איזה עמדת לחץ על חבר הכנסת, הוא רוצה שהוא ייעתר לו ונוצר מצב לא רצוי של לחצים מסוג מסוים על חברי הכנסת.
אסא כשר: היחסים בין חבר הכנסת לבין הפקיד, לפעמים זה באמת תמים ואין פה שום דופי, אבל לפעמים, שוב, הפקיד יכול להיות מאוים, יכול להיות מבוהל, יכול לקבל החלטות לא ענייניות, הוא מקבל החלטה רק בעניין פרטני מסוים שחבר הכנסת פנה אליו, אבל לא בעניין עוד עשרה מקרים פרטניים שהם בדיוק באותה קטגוריה, והוא לא מתעסק בהם בכלל כי אף אחד לא פנה אליו בקשר אליהם, והתקנה ממשיכה להימשך, ולבסוף יש גם את הבעייתיות הזאת של למה פקיד עושה מה שהוא עושה, האם הוא עושה את זה מפני שחבר הכנסת הוא ממפלגתו של השר?
אסא כשר: האם הוא לא נענה לזה מפני שחבר הכנסת הוא מן האופוזיציה והשר הוא שר?
אסא כשר: האם השיקולים שלו יהיו נקיים מהזיקה הפוליטית שיש ברקע?
אסא כשר: אלה בעיות.
אסא כשר: אנחנו לא חושבים שהן תמיד מתעוררות, אנחנו לא חושבים שאי אפשר לפעול פה בתום לב ולתת שירותים לקונסטיטנצי שלך בצורה תמימה ונכונה, אבל צריך לתת מענה לבעיות האלה.
אסא כשר: צריך לתת להן מענה.
אסא כשר: מענה מספר אחד שחשבנו עליו, וזאת היתה הדוגמה שנתנה חברת הכנסת יחימוביץ היום, אם יש תופעה, לא משהו פרטני, בן אדם פרטני או גוף פרטני, אלא יש תופעה שזה לא בסדר, אז זה ודאי תפקידו של חבר הכנסת, בתור נאמן על טובת הכלל, להפנות את תשומת הלב למי שצריך שיפתרו את הבעיה הזאת, שתיעלם התופעה השלילית הזאת.
אסא כשר: מכרזים יכולים לצאת שלא על פי החוק, אם תנאים כלכליים שיוצאים מהחשב הם לא תקינים, אז זו לא בעיה של מאבטח מסוים, גם לא בעיה של קבוצה קטנה של מאבטחים, זאת בעיה כללית, אין לנו שום בעיה עם זה.
שלי יחימוביץ': זאת בעיה של קבלן השירותים שקיבל את המכרז, למשל.
אסא כשר: בסדר, אבל זאת בעיה כללית.
אסא כשר: זה יכול להיות מוצג כדוגמה לבעיה כללית.
אסא כשר: אין לנו שום בעיה עם פנייה של חבר כנסת למי שהוא רוצה, כשהמתכונת היא 'אני נותן לך מקרה, אבל אני לא מתעניין במקרה הפרטי הזה, אלא הוא דוגמה לתופעה'.
יריב לוין: אבל יש הרבה מקרים כאלה, של אנשים כמונו שחושבים שזה ייעוד מרכזי שלהם לטפל בנקודת הקצה.
אסא כשר: אני מסכים איתך, עכשיו אני מדבר על מה שאין בו מחלוקת, אתם צריכים להבין שאין בו מחלוקת.
אסא כשר: אם אתם מסתכלים על דוגמה פרטנית ומציגים אותה, על פרטיה, אבל כדוגמה לתופעה כללית שמן הראוי שתיפתר, אין לנו שום בעיה עם זה.
אסא כשר: אנחנו ממש לא מגבילים את זה, בכלל.
אסא כשר: אבל אנחנו אומרים שבגלל הבעייתיות של יחסי הפקיד עם חבר הכנסת, שתהיה בזה מידה קטנה של שקיפות, והמידה הקטנה של שקיפות היא שיהיה העתק למנהל הכללי של המשרד, לא יותר מזה.
אסא כשר: השקיפות הזאת מבטיחה קצת, עד כמה שאפשר, את התקינות.
אסא כשר: היא לא מפריעה לתהליכים האלה להתממש.
אסא כשר: אם אתה גם פוגש אותו במסדרון, זה בסדר גמור שתדבר איתו, אבל אחר כך גם תשלח תזכורת עם העתק למנהל הכללי, אז השקיפות היא שם ואתה עכשיו יצאת ידי חובת הבעיות האלה שצריך לפתור אותן, למקרים הלא מוצלחים.
אסא כשר: אנחנו בהתחלה חשבנו במונחים יותר חריפים, אני מודה, וכשהפצנו טיוטה באו חברי כנסת, אחד מהם היה פה לפני רגע, חבר הכנסת גפני, והם הסבירו לנו והשתכנענו, השתכנענו שאי אפשר למחוק את כל הפעילות הזאת של חברי הכנסת למרות הבעייתיות שלפעמים נוצרת, אז הצענו את המנגנונים האלה.
אסא כשר: אני רוצה להוסיף לתמונה עוד משהו ותבינו אותי נכון, זו עדות על מה שקרה אצלנו בוועדת זמיר.