GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יריב לוין: בגלל שצריך לראות שבאמת יש רוב.
ארבל אסטרחן: זה גם נסמך על חוות דעת משפטיות שניתנו בעבר.
ארבל אסטרחן: מה שמוצע זה כך: "דרשו 61 חברי הכנסת לכנס את הכנסת בתקופת הפגרה לדיון בהצעה להביע אי-אמון בממשלה, יקבע יושב ראש הכנסת את הישיבה במועד שלא יקדם משבעה ימים ולא יאוחר מעשרים ואחד ימים לאחר יום הדרישה לכנס בהצעה להביע אי-אמון".
ארבל אסטרחן: פה זו הפעם היחידה שמוגבל שיקול הראש של היושב ראש בקביעת המועד.
זאב אלקין: יש לי הצעה, שימי חג ומועד לא יבואו בחשבון הימים.
זאב אלקין: תחשבו למשל על פגרת הסתיו, השבעה ימים האלה יכולים, מבחינת ימי עבודה, להפוך לכמעט כלום.
יריב לוין: הייתי אומר ימי שבתון.
ארבל אסטרחן: הרעיון הוא לא להפתיע את הממשלה.
רחל אדטו: 61 זה מספר חדש שהכנסתם עכשיו?
רחל אדטו: אז הוא מוחק מלכתחילה את האפשרות להציע אי-אמון.
זאב אלקין: היום אין אי-אמון בכלל בפגרה.
זאב אלקין: הם אומרים שאם האופוזיציה גייסה 61 חברי כנסת זה יהיה אפשרי.
יריב לוין: לא נפרק את הכנסת מהיכולת שלה להביע אי-אמון, אבל לא נריץ את כולם אלא אם כן יש רוב.
יריב לוין: לא נהפוך את זה לתרגיל פרלמנטרי, אלא נעשה את זה משהו אמיתי.
יריב לוין: זה יוצר את האיזון הנכון.
זאב אלקין: אנשים צריכים לחזור מחו"ל, ובמצב כזה את כמעט לא מאפשרת להם לעשות את זה.
זאב אלקין: גם 61 חברי הכנסת שחתמו, לא בטוח שהם חתמו מפה.
רחל אדטו: זה נכון, כי את כותבת שימי שבת וחג לא יימנו במניין הימים, אז משפטית זה נכון להכניס.
ארבל אסטרחן: אנחנו יודעים שבפגרות יש הרבה חגים.
יריב לוין: אני מציע פתרון ביניים.
יריב לוין: בואו לא נביא במניין הימים את ימי החגים שהם ימי שבתון.
זאב אלקין: לזה אני מתכוון.
יריב לוין: לא ימי חול המועד, רק ימים שהם שבתון.
זאב אלקין: אני מדבר על קושי טכני של טיסות.
זאב אלקין: זה משני הצדדים, כי יהיו גיוסים.
זאב אלקין: יו"ר יכול לקבוע שבוע, והשבוע הזה יכול - - -
רוחמה אברהם-בלילא: גם אם יש לך ארבעה ימים אפשר למצוא טיסות.
יריב לוין: אבל יש בזה היגיון.
יריב לוין: אני מקבל את זה, אני חושב שזה הגיוני.
ארבל אסטרחן: אז שלא יבואו בחשבון ימי המועד לפי פקודת סדרי השלטון: שני ימי ראש השנה, יום כיפור, ראשון ושמיני עצרת של סוכות, ראשון ושביעי של פסח וחג השבועות.
רוחמה אברהם-בלילא: במצב שיש ממשלה מאוסה ואומרים לחברת התעופה שרוצים להגיע, מוצאים לך מקום בכל מקרה.
זאב אלקין: תלוי איזו חברת תעופה.
ארבל אסטרחן: הם לא יובאו בחשבון גם לעניין השבעה וגם לעניין ה-21 יום?
ארבל אסטרחן: הסעיף הבא בא לעגן הוראה שקבועה היום בכוכבית באופן מפורט ואתם מכירים אותה כי זה בא לוועדת הכנסת.
ארבל אסטרחן: "סעיף 5.
ארבל אסטרחן: אלה רשאים לשאת דברים במליאת הכנסת: חברי הכנסת, שרים שאינם חברי הכנסת וכן נשיא המדינה בהתאם להוראות החוק ותקנון זה; יושב ראש הכנסת, באישור ועדת הכנסת, רשאי להזמין לנאום גם ראש מדינה זרה, ראש ממשלה או ראש פרלמנט, וכן ראש ארגון בינלאומי שישראל חברה בו, והם יהיו רשאים לנאום בשפתם".
זאב אלקין: מה עם בני הנוער בט"ו בשבט?
יריב לוין: זה לא יהיה דיון מליאה.
יריב לוין: עמדתי על זה שזה יהיה אירוע – זה לא דיון מליאה, זה לא פרוטוקול הכנסת.
רוחמה אברהם-בלילא: ראש ארגון בין-לאומי לא היה עד עכשיו.
רוחמה אברהם-בלילא: איזה ראש ארגון בין-לאומי נאם בכנסת?
יריב לוין: היה.
ארבל אסטרחן: היה מזכ"ל האו"ם, יו"ר הוועד הפועל של הארגון הבין-פרלמנטרי, נשיא עצרת האו"ם, נשיא הפרלמנט האירופי – זה אולי יכול להיכנס תחת פרלמנט זר - נשיא אסיפה מייעצת של מועצת אירופה.
רחל אדטו: מאוד רחב הסעיף הזה.
רחל אדטו: עכשיו אנחנו ב-OECD למשל, אז הוא ייכנס?
יריב לוין: השאלה היא אם זה לא נכון.
יריב לוין: אם יבוא יושב ראש ה-OECD וירצה לנאום פה, אני לא בטוח שאם יושב ראש הכנסת ירצה לאפשר לו וועדת הכנסת תחליט שזה ראוי ונכון, לכבוד קבלת ישראל ל-OECD, לא צריך לאפשר.
יריב לוין: ההתלבטות היא האם למחוק את הסוגיה של ארגון בין-לאומי.
יריב לוין: זה בעייתי.
רחל אדטו: הוא נכנס בסעיף של ראש פרלמנט?
יריב לוין: לא, זה לא פרלמנט.
יריב לוין: אז צריך לקחת בחשבון שגם מזכ"ל האו"ם לא ייכנס.
רוחמה אברהם-בלילא: אם הוא מגיע, יושב ראש הכנסת מביא את זה לוועדת הכנסת.
רוחמה אברהם-בלילא: אישור מיוחד של יושב ראש ועדת הכנסת.
יריב לוין: אבל אז אני פותח את זה לגמרי.
יריב לוין: אני לא רוצה לפתוח את זה לגמרי, אני רוצה שזה יהיה מתוחם, שגם שיקול הדעת שלנו יהיה מתוחם.
רחל אדטו: הבעיה היא ש"ראש ארגון בין-לאומי שישראל חברה בו" זה משהו מאוד רחב.
רחל אדטו: או"ם זה לא בעיה, OECD זה לא בעיה ומועצת אירופה זו לא בעיה, אבל מעבר לזה יש בטח עוד 50 דברים אחרים שישראל חברה בהם.
ארבל אסטרחן: זה צריך להיות משהו מדיני, לא איזה ארגון קיקיוני.
רחל אדטו: נאט"ו זה ארגון בין-לאומי וישראל חברה בו - - -
יריב לוין: גם אם מפקד נאט"ו ירצה לבוא הנה זה בסדר.
זאב אלקין: יו"ר לא ייזום דבר כזה.
רונית חייקין-יעקובי: בדרך כלל הוועדה מאשרת מה שהיו"ר מבקש.
רוחמה אברהם-בלילא: אם לא מציינים את הנושא של ארגון בין-לאומי שישראל חברה בו, זה אומר שמראש אנחנו מונעים מיושב ראש הכנסת להגיש בקשה מיוחדת?
זאב אלקין: כשלא היה סעיף הכול היה אפשרי, ברגע שכותבים סעיף מה אפשר אז מה שלא בפנים לא בא בחשבון.
יריב לוין: אני חושב שנכון לתחם את זה, אבל התיחום צריך להשאיר בדיוק את השוליים, כדי שיהיה מרחב תמרון מסוים.
יריב לוין: לכן, הרעיון של הארגון הבין-לאומי הוא בדיוק באמצע – הוא לא אומר שהכול פתוח, אבל מצד שני הוא כן משאיר איזשהו פתח לגופים כאלה.
יריב לוין: אני מסכים שיש חשש תיאורטי שיבוא ארגון בין-לאומי קיקיוני, שישראל הצטרפה אליו והיושב ראש ירצה לתת לו לנאום.
יריב לוין: הסיכוי שזה יקרה הוא אפסי.
זאב אלקין: אז ועדת הכנסת תכריע.
יריב לוין: זה עדיין ארגון שישראל חברה בו כמדינה, וזה ראש הארגון.
יריב לוין: לצורך העניין, אם יום אחד ישראל תצורף לגוש המדינות הבלתי מזדהות, אז אם יושב ראש הארגון הזה ירצה לבוא לא הגיוני למנוע ממנו את העניין.
יריב לוין: גם בלי שנצורף אליו, אם הוא מגיע ארצה - - -
רחל אדטו: מצד אחד זה נכון, מצד שני אתה מעמיד את ועדת הכנסת במצב שוועדת הכנסת הועמדה בט"ו בשבט, עם הילדים.
רחל אדטו: זה היה כאילו אישי מול יושב ראש הכנסת, ולא רצו ללכת נגדו.
יריב לוין: אני יכול לומר לך בצורה חד-משמעית שאני לא הסכמתי בשום פנים ואופן שהישיבה - - -
רוחמה אברהם-בלילא: רחל צודקת.
רוחמה אברהם-בלילא: תסתכל בתקנון בעמוד 55, בהערת ביניים שאומרת שאין לסטות מהנוהג הקיים בעניין רשות הדיבור לאורחים בכנסת: ראשי מדינות זרות, נשיאים, מלכים וקיסרים, שעדיין הם קיימים, וכן נשיא עצרת האומות המאוחדות, בעת כהונתו בתפקיד זה, נשיא הפרלמנט האירופי, נשיא האסיפה המייעצת של מועצת אירופה, יושב ראש הוועד הפועל של הארגון הבין-פרלמנטרי יורשו למסור את ברכתם מעל דוכן הכנסת.
רוחמה אברהם-בלילא: אני חושבת שזה די מפורט.
יריב לוין: אני לא יודע אם זו רשימה ממצה של הארגונים הבין-לאומיים הרלוונטיים שישנם היום.
יריב לוין: הדוגמה הכי טובה היא ה-OECD.
יריב לוין: זו דוגמה שרובצת לפתחנו בסיכויים לא מעטים גם עכשיו.
יריב לוין: אם ישראל תתקבל ל-OECD ויקיימו ישיבה חגיגית בכנסת לכבוד זה וירצו שהוא ינאם, אין היגיון שזה יימנע ממנו.
יריב לוין: לכן אני חושב שהקביעה "ראש ארגון בין-לאומי שישראל חברה בו כמדינה" זה מתחם את זה למקום הנכון.
יריב לוין: המרחב לא גדול פה.
יריב לוין: זה אפילו לא ארגון כמו אינטנציונאל סוציאליסטי, שחברה בו מפלגה.
יריב לוין: זה ארגון שהמדינה, כמדינה, מצטרפת אליו.
רוחמה אברהם-בלילא: למשל, ראש ממשלה או מלך.
יריב לוין: יש ראש מדינה זרה.
ארבל אסטרחן: וגם ראש ממשלה.
ארבל אסטרחן: מה שאין פה, וקרה פעמיים לפחות בעבר, זה חברי כנסת לשעבר.
ארבל אסטרחן: בישיבות של ט"ו בשבט הביאו - - -
יריב לוין: את זה עשינו במתכוון, דווקא בגלל מה שקרה.
יריב לוין: עמדתי על כך, כי ההצעה המקורית הייתה שהישיבה בט"ו בשבט תהיה ישיבה מן המניין לפרוטוקול הכנסת.
יריב לוין: זה דבר שלא הסכמתי לו בשום אופן.
יריב לוין: לא רק זה, גם קיבלנו כאן החלטה אקטיבית שביום שני לא תהיה ישיבת מליאה, בגלל הדבר הזה, כדי שלא יהיה שום ספק.
יריב לוין: למעשה לוקחים את האולם ומשתמשים בו לצורך טקס.
יריב לוין: גם על זה יש דעות לכאן ולכאן, אבל זה לא הדיון.
יריב לוין: כדי לתחום את הדברים, הרעיון הוא שנואמים חברי כנסת, או אישיות בין-לאומית רמת מעלה ולא מעבר לזה.
ארבל אסטרחן: הרעיון הוא גם שהכוכביות יימחקו – מה שרוצים ייכלל ומה שלא רוצים לא ייכלל.
ארבל אסטרחן: זה היה סעיף חדש של נאומים במליאה.
ארבל אסטרחן: יש גם סעיף חדש בעניין נאום בכורה ונאום פרידה, שחלק ממנו, (ג), קיים כבר היום אבל (א), (ב) ו-(ד) הם חדשים.
ארבל אסטרחן: "(א) חבר הכנסת שהחל לכהן בכנסת ולא כיהן קודם לכן כחבר הכנסת או כשר, רשאי לשאת נאום בכורה באחת הישיבות לאחר שהצהיר אמונים.
ארבל אסטרחן: (ב) יושב ראש הכנסת רשאי לאפשר לחבר הכנסת שהתפטר מכהונתו רשאי לשאת נאום פרידה, לאחר שהגיש את כתב ההתפטרות ולפני שהתפטרותו נכנסה לתוקף, ובלבד שבתקופה זו התקיימה ישיבה של הכנסת.
ארבל אסטרחן: " מכאן ברור שמי שהגיש כתב התפטרות והיא נכנסה כבר לתוקף, כלומר שהוא כבר לא חבר כנסת, לא יוכל לשאת נאום פרידה.
יריב לוין: זה אותו עיקרון שאנחנו נצמדים אליו.
רונית חייקין-יעקובי: למה כתבתם "רשאי"?
רונית חייקין-יעקובי: הוא לא חייב?
יריב לוין: הוא לא חייב.
רוחמה אברהם-בלילא: אם חבר הכנסת ביקש אז היושב ראש צריך לאפשר לו.
ירדנה מלר-הורביץ: חבר הכנסת רשאי, אבל לא חייב.
יריב לוין: אני חושב שזה נכון, נשאיר לו את שיקול הדעת.
יריב לוין: זה נותן את המסגרת הנכונה.
ארבל אסטרחן: סעיף קטן (ג) מעגן את מה שקיים היום בסעיף 51 בתיקון קל.
ארבל אסטרחן: היום סעיף 51 לתקנון אומר שכשנמסרה הודעה על התפטרות שר, רשאי השר המתפטר ליטול את רשות הדיבור מיד לאחר ההודעה.
ארבל אסטרחן: זה אותו עיקרון, רק בשינוי קל: "שר או סגן שר שנמסרה לכנסת הודעה על הפסקת כהונתו, כאמור בסעיף 9(א)(6) או (8) לחוק הממשלה, רשאי לשאת נאום לעניין הפסקת כהונתו בישיבה שבה נמסרה ההודעה ובלבד שהוא מכהן בה כחבר הכנסת.
יריב לוין: זו שוב חזרה על אותו עיקרון.
יריב לוין: אם הוא שר שאיננו חבר כנסת אין לו את הזכות הזאת, רק מי שעדיין - - -
ארבל אסטרחן: "(ד) נאומים לפי סעיף זה יהיו במועד ובמסגרת זמן שיקבע יושב ראש הכנסת.
ארבל אסטרחן: " הזזנו סעיפים מכל מיני פרקים בניסיון ליצור משהו יותר מובנה.
ארבל אסטרחן: אני מקווה שבסוף זה ייצא יותר ברור.
ארבל אסטרחן: מוצע להזיז לפה גם את הסעיף שעוסק בציון זכרם של נפטרים, שהיום מעוגן בסעיף 58א לתקנון.
ארבל אסטרחן: "נפטר חבר הכנסת לשעבר תכבד הכנסת את זכרו בקימה באחת הישיבות הסמוכות לפטירתו; יושב ראש הכנסת ישא דברים לזכרו של הנפטר והוא רשאי לאפשר לחברי כנסת נוספים, במספר ובמסגרת זמן שיקבע, לשאת דברים.
רוחמה אברהם-בלילא: מה קורה אם הוא נפטר בפגרה?
רחל אדטו: איך הסעיף הזה מסתדר עם הקודם?
ארבל אסטרחן: פעם אחת, אחרי שהוא נפטר.
ארבל אסטרחן: לא 20 אחרי שהוא נפטר.
ארבל אסטרחן: בן-ארי ציין שמיד אחרי שכהנא נרצח קמו לזכרו.
רוחמה אברהם-בלילא: מה קורה אם חבר כנסת נפטר במהלך הפגרה?
רוחמה אברהם-בלילא: את כותבת: באחת הישיבות הסמוכות לפטירתו.
ארבל אסטרחן: אם אין ישיבה - - -
יריב לוין: אז אין.
יריב לוין: לא יכנסו ישיבה מיוחדת בפגרה רק בשביל זה.
רוחמה אברהם-בלילא: השאלה היא אם בישיבה הראשונה שמתקיימת בפגרה יושב ראש הכנסת יציין שבמהלך הפגרה נפטר זה וזה והכנסת מכבדת את זכרו.
ירדנה מלר-הורביץ: אני חושבת שהזכירו, אבל את הציון עושים עם המשפחה ורוצים לעשות את זה כשיש הרבה חברי כנסת.
רוחמה אברהם-בלילא: אלה שנפטרים במהלך עבודתה של הכנסת אז יש להם מזל.
רוחמה אברהם-בלילא: אלה שנפטרים בזמן הפגרה אין להם.
רונית חייקין-יעקובי: תארי לעצמך שיהיה כינוס ויבואו רק עשרה אנשים ותבוא המשפחה.
רונית חייקין-יעקובי: זה לא יהיה מכובד, לכן רק כשחוזרים מפגרה עושים את זה.
רוחמה אברהם-בלילא: צריך לציין את זה.
רוחמה אברהם-בלילא: אם הוא נפטר בתחילת פגרה, ובמשך שלושה חודשים אין כנסת, אז בישיבה אחרי זה?
יריב לוין: נדמה לי שזה ברור מתוך העובדה שקבענו מה מותר לעשות בישיבת הפגרה.
יריב לוין: מה שלא נקבע במפורש שמותר בישיבת הפגרה הוא אסור.
יריב לוין: זה נכון לגבי כל דבר.
ארבל אסטרחן: היושב ראש יכול להגיד שנפטר חבר כנסת, אבל זו לא אזכרה.
רוחמה אברהם-בלילא: נניח שיצאנו לפגרה של שלושה חודשים, ובשבוע הראשון נפטר חבר כנסת לשעבר.
רוחמה אברהם-בלילא: שלושה חודשים הכנסת לא מתכנסת ואין ציון.
רוחמה אברהם-בלילא: אם היושב ראש רוצה להזכיר הוא מזכיר ואם לא - הוא לא מזכיר אותו בכלל.
רוחמה אברהם-בלילא: אני חושבת שיש לציין את זה באחת הישיבות הראשונות.
יריב לוין: כתוב: הסמוכות.
רוחמה אברהם-בלילא: הסמוכות לפטירתו.
יריב לוין: זה הכי סמוך שיש.
יריב לוין: אם הראשונה היא שלושה חודשים אחרי פטירתו, אז יהיה.
יריב לוין: רונית חייקין-יעקובי זה מה שהיה עם הרב רביץ, הוא נפטר בפגרה.
רוחמה אברהם-בלילא: אני לא מדברת על הפגרה, אני מדברת על תחילת מושב.
יריב לוין: כתבנו: הסמוכות לפטירתו.
ארבל אסטרחן: סעיף קטן (ב): "נפטר נשיא המדינה, חבר הכנסת, ראש הממשלה או שר, בעת כהונתו, או נפטר נשיא המדינה לשעבר, יושב ראש הכנסת לשעבר או ראש הממשלה לשעבר, תקיים הכנסת ישיבה לזכרו ותכבד את זכרו בקימה; יושב ראש הכנסת יפתח בדברים לזכרו של הנפטר ויאפשר לחברי כנסת נוספים לשאת דברים, במספר ובמסגרת זמן שיקבע".
ארבל אסטרחן: פה זה ממש ישיבה לזכרו.
יריב לוין: אני מעמיד את הנוסח שבפניכם, עם התיקונים שאישרנו עכשיו, להצבעה.
יריב לוין: זה כולל את התיקונים לסעיף 6 בתקנון ואת חלק ג' של פרק א' – ישיבות.
יריב לוין: הצבעה בעד – פה אחד נגד – אין אושר פה אחד.
יריב לוין: תודה רבה, אושר פה אחד, אין מתנגדים ואין נמנעים.
יריב לוין: תודה לכולם, הישיבה נעולה.
יריב לוין: הנושא הראשון על סדר-היום: ערעורים על החלטת יו"ר הכנסת והסגנים.
יריב לוין: לא הוגשו ערעורים כך שאנחנו יכולים לעבור באופן מיידי לנושא השני שעל-סדר היום, והוא בקשתו של חבר הכנסת סעיד נפאע לקביעת חסינות בפני דין פלילי לגבי האשמות שבטיוטת כתב אישום, שהועברה על ידי כבוד היועץ המשפטי ומונחת בפניכם.
יריב לוין: אני מבקש לפתוח ולומר מהם סדרי הדיון בישיבה הזאת, שמטבע הדברים שונים מסדרי הדיון הרגילים שישנם ונהוגים בוועדה הזאת.
יריב לוין: בתחילת חודש דצמבר 2009 העביר כבוד היועץ המשפטי, מר מני מזוז, עותק של כתב האישום ליושב ראש הכנסת ואלי, כתב אישום שהוגש נגד חב ר הכנסת סעיד נפאע וכולל שלושה אישומים שנוגעים כולם לנסיעה של חבר הכנסת נפאע לסוריה בחודש ספטמבר שנת 2007.
יריב לוין: עותק כתב האישום הועבר אליכם יחד עם ההזמנה לדיון ומונח בפניכם גם כעת.
יריב לוין: אחר-כך אבקש מהיועץ המשפטי לממשלה לסקור בפנינו את כתב האישום מעבר למה שכתוב ומונח בפניכם.
יריב לוין: חבר הכנסת נפאע פנה לוועדת הכנסת, בהתאם לזכותו על-פי החוק, בבקשה שתציע לכנסת לקבוע לו חסינות בפני העמדה לדין פלילי בשל האשמות המיוחסות לו.
יריב לוין: בפניכם מונח עותק הפניה ומונחת גם פניה נוספת של חבר הכנסת נפאע הביא והניח הבוקר ואישרתי שתונח ותופץ אליכם על השולחן.
יריב לוין: בעבר התהליך היה תהליך הפוך מהתהליך שאנחנו מקיימים כאן, כאשר לצורך הגשת כתב אישום פלילי כנגד חבר כנסת היתה הכנסת צריכה להסיר את החסינות.
יריב לוין: היום מאז שתוקן החוק, התהליך הוא הפוך.
יריב לוין: למעשה אין חסינות דיונית בפני העמדה לדין אבל לחבר הכנסת ישנה זכות לבקש שתוקנה לו חסינות בשל 4 עילות שקבועות בחוק החסינות.
יריב לוין: אני אפרט אותן בקצרה: העילה הראשונה היא שהעבירה שבה מואשם חבר הכנסת נעברה במסגרת מילוי תפקידו למען תפקידו כחבר כנסת.
יריב לוין: למעשה טענה שחלות סעיף 1 לחוק שקובעות את החסינות המהותית של חבר הכנסת בפני העמדה לדין בשל מעשה שעשה במילוי תפקידו או למען מילוי תפקידו.
יריב לוין: טענה שנייה היא, שכתב האישום הוגש שלא בתום לב או בתוך אפליה.
יריב לוין: חלופה שלישית: כאשר מתקיימים כל הדברים שלהלן, הכנסת או מי שהוסמך בה לכך קיימו הליכים או נקטו אמצעים לפי הדינים והכללים הנהוגים בכנסת נגד חבר הכנסת בשל המעשה המהווה עבירה לפי כתב האישום.
יריב לוין: העבירה בוצעה במשכן הכנסת, במסגרת פעילות הכנסת או ועדה מוועדותיה.
יריב לוין: אי ניהול הליך פלילי, בהתחשב בחומרת העבירה מהותה ונסיבותיה, לא יפגע פגיעה ניכרת באינטרס הציבורי.
יריב לוין: החלופה הרביעית בגינה ניתן לקבוע כי מתקיימת החסינות: ייגרם נזק של ממש בשל ניהול ההליך הפלילי לתפקוד הכנסת או ועדה מוועדותיה או לייצוג ציבור הבוחרים, ואי ניהול הליך כאמור, בהתחשב בחומרת העבירה, מהותה או נסיבותיה לא יפגע פגיעה ניכרת באינטרס הציבורי.
יריב לוין: כפי שאתם יכולים לראות מהפניה של חבר הכנסת נפאע שמונחת בפניכן, נטען, לפחות במסגרת הפניה הכתובה, לקיומן של 3 מתוך 4 העילות הקבועות בחוק.
יריב לוין: העילה הראשונה, העילה השנייה והעילה הרביעית, מתוך העילות האלה שמניתי, אם כי בעילה הרביעית, הניסוח הוא מעט שונה מהניסוח הקבוע בחוק.
יריב לוין: אנחנו למעשה נדרשים לבחון – אגב, ביחס לכל אחד משלושת האישומים בנפרד.
יריב לוין: אני רוצה להדגיש שישנה על פניו האפשרות לקבוע שבאישום מסוים חלה החסינות ובאישום אחר לא.
יריב לוין: אנחנו צריכים לבדוק מי משלוש העילות האלה, אחת או יותר, מתקיימת ביחס לכל אחד ואחד מהאישומים.
יריב לוין: אני רוצה להזכיר שאנחנו פועלים כאן כגוף מעין שיפוטי ומכאן סדרי הדיון המיוחדים שחלים כאן ושמופיעים בהוראות התקנון, שגם הן הועברו אליכם במסגרת ההזמנה לישיבה.
יריב לוין: אני רוצה להדגיש שחבר הכנסת רשאי להשתתף בהצבעה רק אם הוא השתתף בכל הישיבות שבהן התקיים הדיון כאשר השתתפות בישיבה תיחשב לפחות מחצית ממשך הישיבה.
יריב לוין: בהחלט יתכן שאנחנו נסיים את הדיון היום ועל-כן אנחנו גם מונים את הזמן.
יריב לוין: אבקש מחבר כנסת שנאלץ לצאת לכמה דקות שיוודא שהדבר הזה נרשם כדי שנוכל לנהל את הישיבה על-פי כל הוראות הדין.
יריב לוין: אנחנו נקיים תכף מעבר על רשימת החברים כדי לראות בדיוק מי נמצא כאן ומי בעל זכות הצבעה.
יריב לוין: חבר הכנסת נפאע רשאי היה להיות מיוצג בוועדה על ידי חבר כנסת או על-ידי עורך דין.
יריב לוין: אני מבין שבחרת שלא להיות מיוצג על ידי עורך דין ושמורה לך הזכות לבקש ממי מחברי הכנסת, במידה ותמצא לנכון במהלך הדיון, שיאמר דברים נוספים בשמך.
יריב לוין: כמובן גם כבוד היועץ המשפטי לממשלה יוכל להביא כאן את עמדתו ונימוקיו.
יריב לוין: אני רוצה לציין שאם ועדת הכנסת תחליט לא להציע לקבוע שלחבר כנסת ישנה חסינות, ההחלטה היא מבחינת ההליך בכנסת החלטה סופית וניתן להגיש את כתב האישום.
יריב לוין: במידה וועדת הכנסת - - -
אילן גילאון: אתה מוכן לדבר לאט יותר?
יריב לוין: במידה וועדת הכנסת תציע לקבוע שיש לחבר כנסת חסינות, זאת המלצה שעוברת להכרעה במליאה.
יריב לוין: במידה והמליאה תקבע שישנה חסינות, לא יוגש כתב אישום כנגד חבר הכנסת נפאע ביחס לאותם אישומים שלגביהם תיקבע החסינות, וזאת בתקופת כהונתה של הכנסת הזאת בשל אותה אשמה אלא אם כן יחול איזה שינוי בנסיבות.
נסים זאב: אם זה ההיפך, והוועדה מחליטה - - -
יריב לוין: זאת החלטה סופית מבחינת ההליך בכנסת.
נסים זאב: זה לא עולה למליאה?
יריב לוין: מאז התיקון לחוק ההליך הוא שונה.
יריב לוין: מבחינת סדרי הדיון שלנו כאן.
יריב לוין: בפתיחה אבקש מכבוד היועץ המשפטי לממשלה להציג את כתב האישום.
יריב לוין: לאחר מכן חבר הכנסת נפאע יוכל להציג את עמדתו וטיעוניו.
יריב לוין: אאפשר שליועץ המשפטי להתייחס לדברים.
יריב לוין: לאחר מכן אאפשר לחברי הכנסת לשאול שאלות בלבד.
יריב לוין: אנחנו נרכז את כל השאלות.
יריב לוין: השאלות יכולות גם לחבר הכנסת נפאע וגם לכבוד היועץ המשפטי.
יריב לוין: הם יענו על השאלות ויוכלו להתייחס בהזדמנות הזאת, אם ירצו, להתייחס גם לנושאים נוספים.
יריב לוין: אחר-כך מי מחברי הכנסת שיבקש להביע את דעתו ביחס לעמדה שאנחנו צריכים לקבל כאן יוכל לעשות זאת ובעקבות זאת.
יריב לוין: כתמיד תלווה אותנו, ארבל, היועצת המשפטית שלנו, שתוכל בעת שתרצה, להתייחס לכל סוגיה משפטית שתעלה כאן.
יריב לוין: בסופו של הדיון אנחנו נקיים הצבעה.
יריב לוין: שוב אני אומר, במידה וחבר כנסת יבקש להצביע באופן שונה ביחס לאישום כזה לעומת אישום אחר, הדבר הזה כמובן אפשרי.
יריב לוין: אני מבקש לעבור על שמות חברי הכנסת הנוכחים כאן כדי שנראה מי אכן בעל זכות הצבעה.
יריב לוין: אני מבין שחבר הכנסת אלקין איננו כרגע, חבר הכנסת דנון נמצא, חבר הכנסת אורלב איננו, חברת הכנסת רוחמה אברהם נמצאת.
יריב לוין: אני מבין שחבר הכנסת שנלר נמצא מטעם קדימה.
יריב לוין: יש לכם עוד נציג אחד שכרגע לא נמצא.
יריב לוין: חבר הכנסת אילן גילאון במקום חבר הכנסת אורון, חבר הכנסת רותם.
יריב לוין: חברת הכנסת מיכאלי, אני מבין שהיא אמורה להגיע ועדיין לא הגיעה.
יריב לוין: אני לא רואה את חברי הכנסת בן סימן ואיתן כבל.
יריב לוין: חבר הכנסת אמסלם עדיין לא נמצא, חבר הכנסת נסים זאב נמצא, חבר הכנסת מוזס איננו כרגע, אחמד טיבי נמצא וחבר הכנסת ציון פיניאן נמצא.
יריב לוין: מעבר לכך, אני מבין שחברי הכנסת סוויד, אגבאריה וזועבי, אתם אינכם בעלי זכות הצבעה מכיוון שאינכם יכולים להחליף חבר מסיעותיכם שאינן מיוצגות, אבל בהחלט אם תבקשו לדבר אני אאפשר את זה.
יריב לוין: כבוד היועץ המשפטי, נדמה לי שאם אינני טועה זאת פעם אחרונה שאתה טוען בפני גוף במסגרת תפקידך.
יריב לוין: זאת הזדמנות לאחל לך בהצלחה – אפשר לקרוא לזה בחיים האזרחיים, אחרי השירות הזה.
היועץ המשפטי לממשלה מני מזוז: שלום לכולם.
היועץ המשפטי לממשלה מני מזוז: יושב ראש הוועדה הזכיר את התיקון לחוק מ-2005, ששינה את סדרי החסינות הדיונית.
היועץ המשפטי לממשלה מני מזוז: נכון לציין שבעצם מאז 2005, כששונה החוק, שהפך את נטל ההוכחה או את נטל קבלת החסינות, זאת בעצם הפעם הראשונה והיחידה שחבר כנסת ביקש לעצמו חסינות.
היועץ המשפטי לממשלה מני מזוז: אני חושב שנכון עשו חבר הכנסת שנהגו באיפוק רב בלבקש לעצמם חסינות והתמודדו על חפותם בבית המשפט, אבל זאת, כמובן, זכותו של חבר הכנסת נפאע לבקש חסינות ואני אתייחס לעניין לגופו.
היועץ המשפטי לממשלה מני מזוז: כתב האישום מונח בפניכם והוא כולל למעשה 3 עבירות.
היועץ המשפטי לממשלה מני מזוז: עבירה אחת היא הנסיעה למדינת אויב, לסוריה, ללא קבלת אישור.
היועץ המשפטי לממשלה מני מזוז: במקרה הזה זה לא רק ללא קבלת אישור.
היועץ המשפטי לממשלה מני מזוז: במקרה זה היתה פניה של חבר הכנסת נפאע לשר הפנים.
היועץ המשפטי לממשלה מני מזוז: שר הפנים בדק את הנושא והשיב לחבר הכנסת נפאע שאין אישור לנסיעה הזאת מסיבות של טעמי ביטחון.
היועץ המשפטי לממשלה מני מזוז: הנסיעה עצמה לא היתה נסיעה של חבר הכנסת נפאע בגפו.
היועץ המשפטי לממשלה מני מזוז: היה מדובר בארגון נסיעה שכללה כ-280 איש.
היועץ המשפטי לממשלה מני מזוז: חבר הכנסת נפאע, ביחד עם אחרים, גם ארגן את הנסיעה.
היועץ המשפטי לממשלה מני מזוז: למרות ההודעה הברורה של שר הפנים, שאין אישור לנסיעה הזאת משיקולי ביטחון, חבר הכנסת נפאע וחבריו התעלמו מההחלטה של שר הפנים.
היועץ המשפטי לממשלה מני מזוז: הם נסעו לירדן ושם הם, בסיועו של חבר הכנסת לשעבר עזמי בשארה, שתיווך בינם לבין שלטונות סוריה, קיבלו אישור כניסה לסוריה ונכנסו לסוריה ושהו שם כשבוע ימים.
היועץ המשפטי לממשלה מני מזוז: על הארגון עצמו זאת עבירה נפרדת של סיוע וארגון נסיעה למדינת אויב, לא רק של עצמו אלא של כל הקבוצה.
היועץ המשפטי לממשלה מני מזוז: לכך נוספו, וזה עיקר החומרה בכתב האישום הזה, לכך נוספו שני אירועים של מגע עם סוכן זר, סוכן חוץ, כלשון החוק, שמתייחסים למפגש חשאי של חבר הכנסת נפאע עם טלאל נאג'י, שהוא סגן מזכ"ל החזית העממית, שהוא ארגון טרור מוכרז, פגישה שהתקיימה בסוריה, בדמשק, ותיאום מפגש נוסף, באמצעות אותו טלאל נאג'י, סגן מזכ"ל החזית העממית עם חאלד משעל, ממנהיגי החמאס, שמוכר לכולם ונסיעה להיפגש איתו בלשכתו.
היועץ המשפטי לממשלה מני מזוז: בגין המפגש הזה, שאת פרטיו יש בפניכם בכתב האישום שמונח בפניכם, הוא מואשם בעבירה של מגע עם סוכן חוץ.
יריב לוין: אני מציע שניכנס לסקירה ואחר-כך חבר הכנסת נפאע יתייחס לנימוקים.
יריב לוין: ברשות אדוני, נדמה לי, לפחות לפי מה שאני מכיר וזוכר בזירה הפלסטינית, נדמה לי שתפקידו של טלאל נאג'י, הוא סגנו של אחמד ג'יבריל בארגון החזית העממית המפקדה הכללית, שזה אמנם ארגון שפרש מהחזית העממית אבל הוא ארגון אחר.
יריב לוין: החזית העממית זה ארגונו של ג'ורג' חבש והחזית העממית – המפקדה הכללית, זה הארגון של טלאל נאג'י.
יריב לוין: חבר הכנסת טיבי מאשר את העובדות.
יריב לוין: לפחות בצד העובדתי, שעובדות כתב האישום יהיו מדויקות.
יריב לוין: לא שזה הופך אותו לאחד מל"ו צדיקים אבל אני חושב - - -
דוד רותם: הבקיאות שלך בארגוני טרור - - -
יריב לוין: אני חושב שלפחות ברמה העובדתית, אם אכן אני צודק, אני חושב שזה צריך להיות מטופל.
דני דנון: מי היה שר הפנים באותה תקופה?
סעיד נפאע: שטרית.
אחמד טיבי: ההערה שלו נכונה.
יריב לוין: החזית העממית לשחרור פלסטין – המפקדה הכללית.
יריב לוין: החזית העממית לשחרור פלסטין זה ארגון אחר.
היועץ המשפטי לממשלה מני מזוז: כמובן שזה לא משנה.
יריב לוין: זה לא הופך אותו לאחד מל"ו הצדיקים.
אחמד טיבי: האם אפשר לבטל את כתב האישום על רקע - - -
ציון פיניאן: זה לא ממעיט מכתב האישום.
יריב לוין: תשמע, אחמד ג'יבריל, אתה יודע, עומד בסדר גמור גם בהשוואה לחזית העממית בעניין הזה, לצערנו.
יריב לוין: אני מציע להתייחס לעובדות כתב האישום לטענות נתייחס לאחר שחבר הכנסת נפאע יתייחס.
היועץ המשפטי לממשלה מני מזוז: נדמה לי שאמרתי את עובדות בתמצית והן כתובות בכתב האישום.
היועץ המשפטי לממשלה מני מזוז: אין לי מה להוסיף על עצם העובדות.
היועץ המשפטי לממשלה מני מזוז: לאחר מכן אתייחס לטענות נגד כתב האישום.
היועץ המשפטי לממשלה מני מזוז: נדמה לי שאלה העובדות של כתב האישום בתמצית, מה שפרסתי בפניכם זה מה שיש בכתב האישום והוא משקף את הדברים.
היועץ המשפטי לממשלה מני מזוז: אנחנו לא ניכנס, כמובן, לפרטי הראיות, שזה לא נושא הדיון בפורום הנכבד הזה.
היועץ המשפטי לממשלה מני מזוז: .
יריב לוין: תודה רבה, חבר הכנסת נפאע בבקשה.
סעיד נפאע: תודה כבוד היושב ראש.
סעיד נפאע: גבירותיי ורבותיי, לגבי הנייר שהגשתי קודם אני מבקש שזה ייחשב כחלק מהפרוטוקול.
סעיד נפאע: אני שמח שלאור דבריו של היועץ המשפטי, לא הייתי צריך לשנות ממה שהכנתי לעצמי לצורך הדיון הזה אבל אני לא יודע מה יהיה בהמשך.
סעיד נפאע: אני אטען כך.
סעיד נפאע: בו ביום שהגשתי את הודעתי ליושב ראש הכנסת ולוועדה קמה מהומה.
סעיד נפאע: חלק מחברי הכנסת הוציאו הודעות תכף כאשר עובדת הפנייה עלתה בתקשורת.
סעיד נפאע: הודעות אלה היו בסגנון: מקומו של חבר הכנסת נפאע הוא לא בכנסת אלא מאחורי סורג ובריח וכהנה וכהנה, התראיינתי ביחד עם חלק מהחברים וגם שמעתי את העליהום.
סעיד נפאע: כשקיבלתי את הודעת כבוד היועץ המשפטי על החלטתו להגיש כתב אישום הוצאתי הודעה בה טענתי בין היתר: החלטת היועץ המשפטי זרה ומוזרה והיא נגועה באפליה וכל אשר עשיתי לאמיתו של דבר בנדון הינו חלק ממילוי תפקידי ומתפקידי כחבר כנסת לעשותו למען ציבור שולחיי.
ציון פיניאן: להיפגש עם סוכן זר זה מילוי תפקיד?
סעיד נפאע: אתה תקבל תשובה בהמשך.
סעיד נפאע: כך טענתי בזמן הנסיעה וכך טענתי בחקירה וכך אני טוען היום.
סעיד נפאע: אין אני מבקש, כבוד היושב ראש, חבריי חברי הכנסת, בדיון הזה להתחבא מאחורי או לחוס בצילה של החסינות, כפי שהתבטאו חלק מהחברים.
סעיד נפאע: אין אני מגלה סוד אם אני אומר שאין אני משלה את עצמי בעניין ובתוצאות הדיון.
סעיד נפאע: ובכל זאת, אני חושב שמה שעומד על הפרק היום הוא כלל וכלל אינו העניין האישי שלי ורק.
סעיד נפאע: מעמד הכנסת ועיקרון הפרדת הרשויות, כפי שלא פעם הבית הזה קם חוצץ נגד החלטות מסוימות של בית המשפט העליון מן הצורך שיבדוק את ההחלטות היועץ המשפטי ויעבירן תחת שבט ביקורתו, כדי שלא ייווצר מצב של חותמות גומי ושימת חוק החסינות כקישוט.
סעיד נפאע: אילו כתב האישום היה רק בנוגע למגע עם סוכן זר, ספק גדול אם הייתי מטריח אתכם ואת עצמי בדיון הזה והייתי הולך מייד לבית המשפט ושם נלחם.
סעיד נפאע: אני אומר את זה מבלי שישתמע מאמרתי שאני מדבר על החסינות גם בפני אישום זה ואני אסביר מאוחר למה.
סעיד נפאע: אי-לכך, אני לא בא בפניכם כדי להתנגח ולא כדי להתחבא מאחורי החסינות, כפי שהתבטאו חלק מחברי הכנסת באמצעי התקשורת.
סעיד נפאע: אם כל אימת שהיועץ המשפטי מחליט להגיש כתב אישום נוותר על החסינות ונגלגל את העניין לפתחו של בית המשפט, וכלשון הפופוליסטים: שילך לבית המשפט, מה הוא רוצה מאיתנו?
סעיד נפאע: אזי מה הטעם יש לקיום חוק החסינות בספר החוקים?