GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
סהר פינטו: בעצם כל פעם הוא יכול להימנע וכאילו כל הסיעה נמנעה ובעצם כל פעם תהיה לו זכות לעלות ולדבר על כל הצעת חוק כל פעם מחדש.
יריב לוין: אני חושב שאפשר להחריג הודעות סיעה.
יריב לוין: פה בדיוק חיפשתי את האיזון.
יריב לוין: אני גם מסכים.
יריב לוין: אני לא רוצה לתת לו יותר בימה ממה שהיה לו קודם.
יריב לוין: אני גם מתלבט לגבי דיון סיעתי אבל בסוף נטיתי להשאיר אותו מחמת הספק מסיבה אחת, שלכאורה נוצר מצב שברגע שהוא פרש, אין לו כבר אופציה לדבר בדיון סיעתו כנציג סיעתו, להשפיע על עמדת הסיעה שמובאת בדיון הסיעתי.
יריב לוין: זאת אומרת, זה נכון שכשהוא חלק מסיעה גדולה יוצא לו לדבר בדיון סיעתי פעם בכמה זמן, אבל לכאורה העמדה שלו מיוצגת על ידי הסיעה באותו דיון.
יריב לוין: הוא נמצא במצב שהוא לא יכול להביע את העמדה ולכן זה, על קו הגבול הדק, לא כהחלטה ערכית, אולי אפילו חצי הנחה, להגיד, אם יש לך מה להגיד בדיון שמאפשרים לכל סיעה להביא את דבריה, לא נסתום לך את הפה וניתן לך לעשות את זה.
יריב לוין: אני חושב שבהודעות זה נכון כי אחרת זה יכול להפוך – הודעות הם לא דיון סיעתי.
יריב לוין: תבוא ותשתתף בהצבעה.
יריב לוין: לא רצית להשתתף בהצבעה, אל תשתתף.
יריב לוין: פה אנחנו לא גורעים ממך איזו זכות.
ארבל אסטרחן: זה רק ההודעות.
ארבל אסטרחן: זה רק 55 ו-56 הודעות לסיעה שלא השתתפה בדיון.
יריב לוין: אני חושב שההערה הזאת נכונה.
יריב לוין: בוא לא ניתן לו כבר בכלל - - -
ארבל אסטרחן: אגב, יש הודעות גם הודעות בסוף דיון, הודעות לסיכום.
סער פינטו: זה נגזר מהדיון הסיעתי.
סער פינטו: יתנו לו להשתתף אבל לא יתנו לו להציע הצעה לסיכום?
ארבל אסטרחן: אז רק הודעות סיעה.
יריב לוין: הזכות לקבל חדר סיעה במשכן, לפי מה שראינו, זה מה שיש לו כפריבילגיה שהיא פריבילגיה - - -
איל ינון: אנחנו לא רוצים לתת לו חדר.
יריב לוין: לא נותנים.
יריב לוין: לכן את זה אנחנו, כמובן, שוללים ממנו כדי שהוא לא ייהנה פה מתנאים.
רחל אדטו: אני מצטערת, אני צריכה לצאת.
יריב לוין: הגענו לסעיף 5.
ארבל אסטרחן: בעצם עד לפה הגענו בישיבה הקודמת.
ארבל אסטרחן: עבודת הסיעות, סעיף שהיום מעוגן בסעיף 19 לתקנון.
ארבל אסטרחן: מוצע לקבוע כך: "כל סיעה רשאית לקבל חדר במשכן הכנסת למטרת עבודתה; הוראה זו תבוצע בהתחשב בגודלן של הסיעות ובאפשרויות הטכניות של הכנסת".
ארבל אסטרחן: זה זהה לנוסח הקיים היום.
ארבל אסטרחן: מענה של הסיעה.
ארבל אסטרחן: היום כתוב בתקנון בסעיף 18ב', שכל סיעה תודיע בכתב את מענה וההזמנות וההודעות המיועדות לה יישלחו לפי המען הזה.
ארבל אסטרחן: פה מוצא לקבוע שהמען יהיה חדרה במשכן, שכאמור יהיה לה.
ארבל אסטרחן: "כל סיעה תודיע למזכיר הכנסת בכתב את מענה וכתובת דואר אלקטרוני לצורך מסירת הודעות לסיעה, בימים שבהם מליאת הכנסת אינה מתכנסת.
ארבל אסטרחן: יראו הודעה אשר נמסרה לאחד המענים כאמור, כהודעה מספקת".
ארבל אסטרחן: כלומר, חדר בימים שיש כנסת או דואר אלקטרוני בימים אחרים.
רונית חייקין-יעקובי: אולי כדאי להוסיף טלפונית, כי זה מה שהם עושים כל הזמן.
אתי בן-יוסף: אי-אפשר לקבע את המסרונים.
יריב לוין: באופן עקרוני, אני חושב שבעידן של היום לדאוג שסיעה תדאג לפתוח דואר אלקטרוני ויראו מה שלוחים, זה לגמרי סביר.
יריב לוין: גם אם היום זה עוד לא נראה, זה תהליך בלתי נמנע.
ארבל אסטרחן: כמובן שמעבר לזה, אפשר להתקשר.
ארבל אסטרחן: זה משהו פורמאלי שאומר שמה שנשלח לכתוב הזאת רואים כהתקבל.
ארבל אסטרחן: היום סעיף 19ב' אומר: "עובדיה הקבועים של סיעה, שמספרם ייקבע בשים לב לגודל הסיעה ולא יעלה על 5 זכאים לכניסה חופשית לבניין הכנסת ולמשרדיה".
ארבל אסטרחן: זה קצת ניסוח ארכאי.
ארבל אסטרחן: מוצע להשתמש במונח ,הצוות הפרלמנטארי", שזה מונח שקיים לנו היום בחוק המימון, שזה העובדים של הסיעה ומפלגה שמועסקים דרך קבע במשכן הכנסת.
ארבל אסטרחן: הצוות הפרלמנטארי של סיעה, כפי שהוא מוגדר בחוק המימון "במספר שייקבע לעניין זה בידי יו"ר הכנסת בשים לב לגודל הסיעה, זכאי להיתר כניסה למשכן הכנסת בכפוף להוראות חוק משכן הכנסת".
ארבל אסטרחן: אלה השינויים.
ארבל אסטרחן: אחרי שהיה לנו פרק של הסיעות אנחנו מגיעים לפרק של חברי הכנסת.
ארבל אסטרחן: זה גם בין פרקי המבוא הראשונים.
ארבל אסטרחן: סעיף 6 המוצע כאן: "עם היבחרו, יודיע חבר הכנסת למזכיר הכנסת בכתב על מספר הטלפון שלו וכן על מען, מספר פקסימיליה וכתובת דואר אלקטרוני לצורך מסירת מסמכים מאת הכנסת, וכן יודיע על כל שינוי בפרטים אלה; יראו מסירת מסמכים או מתן הודעה בטלפון, כאמור, כהודעה מספקת, ואולם בימים שבהם מליאת הכנסת מתכנסת, יראו הנחת הודעה על שולחן הכנסת או מסירתה בחדרו של חבר הכנסת במשכן הכנסת, כהודעה מספקת".
ארבל אסטרחן: מה שמופיע בכוכבית זה פסק דין שבעצם אמר את הדברים האלה, שהודעה שנמסרת במליאה וכאשר יש כנסת, זה דרך חוקית למסור הודעות.
ארבל אסטרחן: סעיף קטן ב': "חבר כנסת הנוסע לחוץ לארץ - - -
סהר פינטו: סליחה.
סהר פינטו: יש מצב שחבר הכנסת לא נמצא באותו יום ואז לצוות שלו אין גישה לחומר שנמצא במליאה ובעצם אין שום דרך שזה מגיע אליו.
יריב לוין: אתה צודק אבל אני אגיד לך איפה העניין.
יריב לוין: הרי לא נבוא ונחייב שכל דבר שמונח על שולחן הכנסת מודיעים אישית לחבר הכנסת במקביל.
יריב לוין: ההנחה היא שיש עליו את החובה להיות נוכח.
יריב לוין: תמיד הוא יכול לעשות סידור שחבר שנמצא שם יעדכן אותו.
סהר פינטו: אני לא מדבר על הצעות חוק או דברים כאלה.
סהר פינטו: אני מדבר על הודעה אישית לחבר הכנסת.
איל ינון: אני אגיד מה נעשה בפועל.
איל ינון: הודעות אישיות ממש לחברי כנסת, שמיועדות רק אליהם ולא לכלל חברי הכנסת, אנחנו לא מניחים על שולחן הכנסת.
איל ינון: אנחנו מניחים רק הודעות רשמיות, הודעות שמיועדות לכל חברי הכנסת.
ארבל אסטרחן: הסעיף הזה גם יוצר חזקת מסירה.
ארבל אסטרחן: יש מסמכים שחייבים למסור לחברי כנסת.
ארבל אסטרחן: למשל, הסכמים קואליציוניים.
ארבל אסטרחן: אי-אפשר להצביע על כינון הממשלה אם זה לא נמסר.
ארבל אסטרחן: מתי זה נמסר?
ארבל אסטרחן: יש כאן הוראה שאומרת.
יריב לוין: הפרקטיקה היא הגיונית אחרת לא נצא מזה.
יריב לוין: כל אחד יגיד שהוא לא קיבל.
ארבל אסטרחן: כמובן שמזכירות הכנסת שצריכה למסור הודעות, או אם זאת מזכירות של ועדה שרוצה לוודא שאכן חברי הכנסת קיבלו אותה, יעשו זאת גם מעבר לדרכים שקבועות כאן.
רונית חייקין-יעקובי: שולחים בדואר אישי, למשל.
רונית חייקין-יעקובי: הסכמים קואליציוניים שלחו בדואר.
איל ינון: לא, עשינו את זה כשלא היתה כנסת.
איל ינון: כשהיתה כנסת, הנחנו את זה על השולחן והסתפקנו בזה.
ארבל אסטרחן: בגלל זה יש כאן מען ופקס.
ארבל אסטרחן: "חבר הכנסת הנוסע לחוץ לארץ חייב להודיע על כך ליושב ראש הכנסת, ולציין את זמן שהותו בחוץ לארץ, את מקום הימצאו ואת מספר הטלפון שברשותו".
ארבל אסטרחן: מספר הטלפון זאת תוספת.
ארבל אסטרחן: הרישה קיימת גם היום בסעיף 21.
ארבל אסטרחן: הצהרת אמונים.
ארבל אסטרחן: זה סעיף שנמצא היום במיקום מוזר, בסעיף 72 א' לתקנון, שזה בתוך הפרק של קריאה לסדר לחבר כנסת.
ארבל אסטרחן: היום קובע חוק יסוד הכנסת, שחבר הכנסת שנקרא להצהיר ולא עשה זאת, לא ייהנה מהזכויות של חבר כנסת.
ארבל אסטרחן: ההשלמה בתקנון אומרת "אם קרא היו"ר לחבר כנסת להצהיר אמונים והצהיר חבר הכנסת שלא כלשון החוק, יקבע היו"ר שחבר הכנסת לא הצהיר ויחולו לגביו הוראות סעיף 16", שזה הסעיף שאומר שהוא לא ייהנה מזכויות.
ארבל אסטרחן: , אני רק רוצה לציין.
ארבל אסטרחן: יש פה שינוי קטן.
ארבל אסטרחן: היום כתוב שאם הוא הצהיר שלא כלשון החוק, יקבע היו"ר וחבר הכנסת לא ישתתף באותה ישיבה ולא ישתתף בישיבות עד אשר יצהיר אמונים.
ארבל אסטרחן: נשאלנו מה זה אומר שהוא ייהנה מזכויות של חבר כנסת כפי שקובע חוק היסוד.
ארבל אסטרחן: חוות הדעת שלנו אומרת שלא ניתן למנוע ממנו להצביע במליאה בגלל שהוא חבר כנסת.
ארבל אסטרחן: הוא לא ייהנה מזכויות, זאת אומרת, לא צריך לתת לו חדר, עוזרים, משכורת, רכב וכל מיני דברים אחרים אבל הצבעה במליאה זה משהו שלא ניתן לשלול.
ארבל אסטרחן: לכן השינוי לעומת מה שקבוע היום.
יריב לוין: לי יש שאלה בעניין הזה.
יריב לוין: האם נכון לקבוע כאן איזה הסדר לגבי מתי מאפשרים לו שוב להצהיר אמונים?
יריב לוין: זאת אומרת, בא חבר כנסת ועשה פרובוקציה ולא רצה להצהיר אמונים.
יריב לוין: מה קורה עכשיו?
יריב לוין: אפשר להחזיק אותו ככה שנה, שבועיים, חצי שנה?
יריב לוין: אני אשאל מהכיוון ההפוך.
יריב לוין: נתנו לו עוד הזדמנות ושוב לא עשה.
יריב לוין: האם הוא יכול להמשיך בעניין הזה ללא גבול?
יריב לוין: הוא מחליט מתי מתחשק לו להצהיר?
ארבל אסטרחן: היה לנו מקרה של חבר כנסת שלא רצה להצהיר אמונים, חבר הכנסת סלח טאריף, כשהוא חזר לכנסת.
ארבל אסטרחן: האמת שאפשר להסדיר את זה.
רונית חייקין-יעקובי: ואם הוא לא מוכן, אז מה?
ארבל אסטרחן: אז הוא לא ייהנה מזכויות של חבר כנסת.
רונית חייקין-יעקובי: אז זאת בעיה שלו.
יריב לוין: אני שואל את השאלה הפוך.
יריב לוין: אני לא יכול לכפות עליו להצהיר אמונים, את זה אפשר יהיה לעשות בחוק.
יריב לוין: אני שואל שאלה אחרת.
יריב לוין: היתה ישיבה אחת והוא לא רצה.
יריב לוין: אמר לו היושב ראש: לא רצית, ניפגש עוד 3 חודשים, אל תבוא אלי לפני כן.
יריב לוין: מה אז קורה?
יריב לוין: האם לא נכון - - -
רונית חייקין-יעקובי: כל זמן שזה לא הוא מצהיר, הוא נפגע.
ארבל אסטרחן: אבל יש לו סיבות מסוימות.
ארבל אסטרחן: צריך לומר שכשהוא ירצה, היו"ר יקרא לו.
רונית חייקין-יעקובי: נכון, אני גם חושבת.
סהר פינטו: הוא יכול להפוך את זה לבימה.
סהר פינטו: שבועיים הוא יעלה וירד.
יריב לוין: גם זה לא יכול להיות.
איל ינון: נגיד שתחמת את זה ואמרת שהוא יכול 3 פעמים.
ארבל אסטרחן: יש מצב שהוא רוצה והיו"ר אומר לו שהוא לא קורא לו להצהיר.
ארבל אסטרחן: את זה צריך למנוע.
רונית חייקין-יעקובי: אם הוא רוצה אז צריך לאפשר לו.
סהר פינטו: צריך לקבוע הסדר ואם בפעם השלישית לא ובפעם הרביעית לא - - -
רונית חייקין-יעקובי: אז הוא יגיד לו לבוא עוד 3 חודשים?
יריב לוין: כן, אם 3 פעמים הוא עשה קרקס אז מה לעשות.
יריב לוין: אני לא בטוח שלא צריך לקבוע שגם בפעם הראשונה – אתה בא לבן אדם: תשמע, אתה החלטת לעשות פרובוקציה בהצהרת האמונים, קח בחשבון, זה יכול לקחת שנה עד שמאשרים לך.
יריב לוין: אני לא בטוח שזה לא דבר נכון.
יריב לוין: אני חושב שהדברים האלה הם דברים נוראיים.
יריב לוין: עם כל הכבוד, זה הרי לא יכול להיות.
ארבל אסטרחן: היו לנו תקדימים של "בעזרת השם" ודברים כאלה.
יריב לוין: היו לנו את הדברים האלה ואת שחרור עזאם עזאם וכל הסיפורים האלה.
רונית חייקין-יעקובי: האם היה מישהו שעלה יותר מפעמיים?
ארבל אסטרחן: אם אני לא טועה, בכנסת ה-16 היה חבר כנסת שאמר: מתחייב אני וישוחרר עזאם עזאם.
יריב לוין: זה היה איוב קרא.
ארבל אסטרחן: אני לא זוכר כמה פעמים הוא אמר את זה עד שבסוף הוא הצהיר.
יריב לוין: הוא אמר לי שחודשיים לא שילמו לו משכורת.
יריב לוין: לקח חודשיים עד שהוא הצהיר.
רונית חייקין-יעקובי: אבל הוא סובל מזה.
יריב לוין: אני אומר לך מה השאלה.
יריב לוין: בואי נניח שאני אומר לעצמי, לעזאזל כל התנאים.
יריב לוין: כל שבוע יעמוד מעל הבמה ואומר שיתנו את התנאים לגוש קטיף במקום להצהיר אמונים.
יריב לוין: כמה פעמים צריך לאפשר לי את הקרס הזה?
יריב לוין: כל יום?
יריב לוין: כל שבוע?
יריב לוין: כל חודש?
איל ינון: עכשיו זה נתון לשיקול דעתו של היושב ראש אז אולי זה יותר טוב כך?
יריב לוין: אני לא נגד זה שזה יהיה לשיקול דעת היושב ראש.
איל ינון: אתה רוצה לתחום.
יריב לוין: אנחנו אומרים שהוא יקבע שהוא לא הצהיר.
יריב לוין: מה אז?
רונית חייקין-יעקובי: אז הוא לא יקבל משכורת.
יריב לוין: אין בעיה, אבל מה הלאה?
ארבל אסטרחן: אם הוא יודיע ליו"ר שהוא מוכן להצהיר אז היו"ר יקרא לו.
ארבל אסטרחן: זה מהצד האחד.
ארבל אסטרחן: שהיו"ר לא יגיד לו שעכשיו הוא לא מוכן ושהוא יחכה.
ארבל אסטרחן: מהצד האחר - - -
יריב לוין: אני לא הייתי נותן לו להחליט מתי בא לו להצהיר.
אתי בן-יוסף: אולי חודש ימים.
יריב לוין: כדי אולי מראש, מבחינה הרתעתית להגיד לו: דע לך, אם אתה עושה את זה, במשך חודש ימים גם אם ירצו לתת, לא תוכל לקבל.
רונית חייקין-יעקובי: אתם פוגעים בזכות המחאה.
יריב לוין: אני לא מסכים ואני אגיד לך למה.
יריב לוין: חבר כנסת שנמצא במליאה יכול לקרוא קריאות ביניים, הוא יכול לנאום, הוא יכול להעלות הצעות.
יריב לוין: חברי הכנסת הם המסכנים האחרונים שאין להם זכות מחאה.
יריב לוין: זה לא אדם בחוץ שצריך לבוא ולהפגין.
יריב לוין: יש לו אפשרות לבטא את דעתו כל היום.
רונית חייקין-יעקובי: קח חברת כנסת שעלתה לדוכן עם כדורסל.
רונית חייקין-יעקובי: כולנו יודעים שאסור לעלות עם כדורסל.
רונית חייקין-יעקובי: היא עשתה את זה, היא קיבלה עונש?
יריב לוין: אני לא יודע, אני לא אחראי על העונשים.
יריב לוין: אם זה היה תלוי בי, היא היתה מקבלת עונש.
רונית חייקין-יעקובי: נראה לי שאתם קצת מגזימים.
יריב לוין: אני לא חושב ואני אגיד לך למה.
יריב לוין: כשאנחנו מדברים על כבוד הכנסת, המינימום הזה שישיבת הפתיחה של הכנסת והצהרת האמונים של חבר כנסת, שתיעשה בצורה מכובדת.
יריב לוין: יש גם גבול, לא כל דבר הוא נושא למחאה.
יריב לוין: זה לא אסון אם טקס כזה, שבסך הכול הוא אחד מהטקסים הממלכתיים המרכזיים שיש, יתנהל לפי הפרוטוקול כמו שצריך בלי שאנשים יעשו שבת לעצמם.
יריב לוין: אם הוא רוצה למחות הוא יכול אחר-כך לעלות לדוכן ולנאום.
יריב לוין: הוא יכול אילו להיעדר מהישיבה הראשונה.
יריב לוין: הוא יכול לעשות כל מיני דברים.
יריב לוין: אבל ברגע שבאת, צריך להיות טקס.
יריב לוין: אחד יקום באמצע הישיבה וירים שלט, למה לא ניתן לו גם את זה?
רונית חייקין-יעקובי: היום זה אסור.
יריב לוין: אז לפי אותה שיטה, למה שלא ניתן לו גם את זה?
יריב לוין: לפי אותה שיטה, בואו ניתן לו למחות, נהפוך את זה להייד-פארק.
יריב לוין: כל אחד יבוא עם ג'ריקאן, יעמוד באמצע המליאה ויתחיל לעשות מה שהוא רוצה.
ארבל אסטרחן: ועדת האתיקה לא תוכל לשלול לו זכויות כי לא יהיו לו זכויות.
יריב לוין: כללי משחק חייבים להיות ופה הרי אין שום כבוד לכלום.
יריב לוין: בן אדם בא נבחר, לא רוצה להצהיר אמונים, חושב שזה קרקס, שישלם מחיר.
רונית חייקין-יעקובי: לפני חודשיים-שלושה קדימה באו עם מסיכות.
רונית חייקין-יעקובי: איזה עונש הם קיבלו?
יריב לוין: אני לא אחראי לענישה.
רונית חייקין-יעקובי: מצד אחד לא הענשת אותם, מצד שני, על זה אתה מעניש אותו.
יריב לוין: מה זאת אומרת לא הענשתי אותם?
יריב לוין: מה שהם עשו הם עשו.
יריב לוין: זה שלא הוגשה תלונה או לא טופלה, זה סיפור אחר.
יריב לוין: אני לא הגורם המעניש.
יריב לוין: אני אומר עוד פעם.
יריב לוין: אני חושב שדווקא הצהרת האמונים היא עניין מאוד רגיש כי הטקס הזה של כינון הישיבה הראשונה של הכנסת, אי-אפשר להפוך אותו לקרקס, ממש לא.
יריב לוין: מצד שני, אני חושב שאי –אפשר להניח את זה לגמרי באוויר במובן זה - - -
רונית חייקין-יעקובי: דוד רותם רוצה לשנות את החוק של הצהרת אמונים.
רונית חייקין-יעקובי: יש כאלה שהם קיצונים לצד השני.
רונית חייקין-יעקובי: אני לא חושבת שצריכים להיכנס לפינה הזאת.
רונית חייקין-יעקובי: אם אני לוקח את זה כמו שזה כאן, לא הצהיר, נגמר הסיפור, יישב בבית עד סוף הקדנציה.
רונית חייקין-יעקובי: זה לפי מה שכתוב פה.
רונית חייקין-יעקובי: הוא קרא, לא הצהיר, יחולו לגביו הוראות סעיף 16 ונגמר.
ארבל אסטרחן: אין ספק שחבר כנסת צריך להצהיר.
יריב לוין: עזבי רגע את החוק.
יריב לוין: אדם הלך, התמודד.
יריב לוין: הוא בא לפי סעיף 7, קראו לו.
יריב לוין: אם הוא לא הצהיר, בזה נגמר העניין, הוא יישב כך 4 שנים.
רונית חייקין-יעקובי: הוא יודע את זה, אבל הוא לוקח את זה בחשבון.
יריב לוין: אבל אני לא חושב שזה הגיוני שהוא יישב כך 4 שנים.
יריב לוין: אני גם לא אתלה אותו בכיכר העיר בגלל שהוא לא הצהיר אמונים.
יריב לוין: אני רוצה שתהיה לו סנקציה ברורה וחד משמעית.
איל ינון: אתה רוצה מצד אחד סנקציה לו ומצד שני שליושב ראש לא יהיה שיקול דעת מוחלט.
יריב לוין: שלא יהיה מוחלט באופן כזה שהאדם יהיה תלוי על תנאי.
יריב לוין: יגידו לו, תתמוך באלף, בית, גימל, דלית, נביא את העניין שלך כדי שתוכל להתחיל לקבל משכורת.
ארבל אסטרחן: אפשר לומר שאם הוא הודיע ליו"ר שהוא מבקש להצהיר אמונים כלשון ההצרה, יקרא לו היו"ר לעשות את זה.
ארבל אסטרחן: אולם אם לא הצהיר גם בפעם השנייה כלשון ההצהרה, רשאי היו"ר לעכב את הקריאה הנוספת.
סהר פינטו: הוא לא יוכל לבקש לפני חלוף חודש.
יריב לוין: לא הייתי נותן לו כל חודש.
סהר פינטו: האם התקנון גוזל ממנו זכויות שקיימות בחקיקה?
ארבל אסטרחן: החוק אומר שמי שלא הצהיר לא ייהנה מזכויות.
יריב לוין: אני מציע כך.
יריב לוין: בואו נלך בדרך ביניים.
יריב לוין: נשאיר ליושב ראש את שיקול הדעת רק נכניס את זה לכאן.
יריב לוין: נשאיר את הסעיף כמו שהוא ונכתוב: "יחולו לגביו הוראות סעיף 16 לחוק הכנסת כאילו לא הצהיר אמונים וזאת עד למועד בו יצהיר אמונים".
יריב לוין: לכאורה, על פי מה שכתוב פה, יש ליושב ראש סמכות להגיד לו: אדוני, לא הצהרת, לך הביתה.
ארבל אסטרחן: לא, 16 יחול.
ארבל אסטרחן: סעיף 16 אומר: "לא ייהנה מזכויות כל עוד לא הצהיר".
ארבל אסטרחן: זה ברור שזה כל עוד לא הצהיר.
ארבל אסטרחן: עכשיו דיברנו האם להגביל את היו"ר או להגביל אותו, כמה פעמים הוא יכול לעלות ולא להצהיר.
אתי בן-יוסף: אם תיתני 5 פעמים, הוא ינצל את כל ה-5.
ארבל אסטרחן: אם הוא הודיע ליו"ר שהוא מתבקש להצהיר כלשון החוק, יקרא לו היו"ר להצהיר.
רונית חייקין-יעקובי: יקרא לו היו"ר תוך 72 שעות או משהו כזה.
איל ינון: אפשר להגיד שהוא יקרא לו בישיבת הכנסת הבאה.
יריב לוין: אני לא הייתי נותן לישיבת הכנסת הקרובה כי אז אין סנקציה.
רונית חייקין-יעקובי: יש לו סנקציה כי הוא לא מקבל שכר.
רונית חייקין-יעקובי: זאת סנקציה לא פשוטה.
יריב לוין: לכן היא צריכה להיות לאורך זמן אחרת אין לה משמעות.
סהר פינטו: מה אכפת לח"כ שנבחר לעשות שבועיים פרובוקציה?
סהר פינטו: שווה לא שבועיים לא לקבל שכר.
ארבל אסטרחן: עובדה שאף אחד עדיין לא עשה את זה.
יריב לוין: השתכנעתי שנשאיר את זה כמו שזה.
ארבל אסטרחן: נקווה שלא נצטרך.
ארבל אסטרחן: אתה גם לא רוצה להגיד שאם הוא מוכן להצהיר יקרא לו היו"ר?
יריב לוין: לא, נשאיר את זה כך.
יריב לוין: אני בטח לא אתן לו להחליט מתי שבא לו.
ארבל אסטרחן: עכשיו יש סעיף שבעצם מוצע לקבוע גם בכללי האתיקה: "חבר הכנסת יתמיד כמיטב יכולתו בהשתתפות בישיבות הכנסת ובישיבות הוועדות שהוא חבר בהן".
איל ינון: זה מתאים יותר לכללי האתיקה.
ארבל אסטרחן: עכשיו יש סעיף חדש.
ארבל אסטרחן: " מסמך שחבר כנסת מגישו בכתב לפי תקנון זה, ייחתם בידי חבר הכנסת אישית".
ארבל אסטרחן: למשל, שאילתה, הצעת חוק.
דן מרזוק: ארבל, פה הערתי שהצעות לסדר אינן חתומות אישית על ידי חברי הכנסת.
ארבל אסטרחן: מה שהוא מגיש בכתב - - -
דן מרזוק: זה מוגש בכתב.
יריב לוין: תכתבי: אלא אם הוגש באמצעות מערכת ממוחשבת.
יריב לוין: בסהנדרין אתה לא חותם.
יריב לוין: נכתוב: "אלא אם הוגש באמצעות מערכת ממוחשבת".
ארבל אסטרחן: אז גם, אולי, צריך לוודא שזה ייצא ממנו.
יריב לוין: הרי אין לך הרשאה.
יריב לוין: כמו שאני נכנס דרך הסיסמה שלי, אני לא יכול להגיש את זה בשם חבר כנסת.
רונית חייקין-יעקובי: למשל, אי אמון מוגש בעצם בשם יו"ר הסיעה אבל אנחנו מגישים את זה.
יריב לוין: בסדר, זה בהודעות יו"ר הסיעה.
יריב לוין: יש לנו סעיף, שעברנו עליו קודם, שזה יושב ראש הסיעה.
איל ינון: דווקא באי-אמון הח"כים חתומים.
ארבל אסטרחן: הדגש פה הוא על ה"אישית".
ארבל אסטרחן: היו”ר יריב לוין: זה בסדר.
ארבל אסטרחן: יש לנו גם את סעיף 3ג' שהוספנו: "הודעות חתומות בידי יושב ראש הסיעה, ממלא מקומו או חבר הסיעה שהיושב ראש הסמיכו לכך, ייחשבו כהודעות מטעם הסיעה".
ארבל אסטרחן: בסדר, זה טכני.
ארבל אסטרחן: יש לנו עוד סעיף שהוא השלמה לחוק היסוד.
ארבל אסטרחן: חוק יסוד הכנסת קובע בסעיף 40, שעוסק בהתפטרות של חבר כנסת, שההתפטרות תהיה בהגשה אישית של כתב ההתפטרות על ידי המתפטר ליו"ר הכנסת ואם נבצר ממנו להגישו אישית, על-ידי משלוח בדרך שנקבעה בתקנון".
ארבל אסטרחן: מוצע לשנות קצת את מה שקבוע היום בתקנון.
ארבל אסטרחן: אם לא נבצר ממנו, חבר הכנסת צריך לתת אישית נייר חתום ליו"ר הכנסת.
ארבל אסטרחן: מה קורה כאשר נבצר ממנו?
ארבל אסטרחן: מוצע כך: " כתב התפטרות של חבר כנסת שנבצר ממנו להגישו אישית ליו"ר הכנסת יישלח מן הארץ על ידי מי שיושב ראש הכנסת הסמיכו לכך בכתב והוא יאשר על גבי כתב ההתפטרות כי חבר הכנסת מוסרו אישית לידיו ויציין את מועד המסירה".
ארבל אסטרחן: זאת אומרת, היו"ר צריך להסמיך מישהו שילך לחבר הכנסת ויקבל את כתב ההתפטרות.
ארבל אסטרחן: מחוץ לארץ באחד מאלה.
ארבל אסטרחן: מה שכתוב עכשיו ב-ב' כתוב כבר היום בתקנון, שזה "על ידי נציג דיפלומטי או קונסולרי של ישראל, שיאשר על גבי כתב ההתפטרות כי חבר הכנסת מסרו אישית לידיו ויציין את מועד המסירה".
ארבל אסטרחן: היה לנו מקרה כזה, למשל עזמי בשארה התפטר בדרך כזאת.
ארבל אסטרחן: אבל, מוצע להוסיף גם: "בפקסימיליה או בדואר אלקטרוני הכולל כתב התפטרות שנסרק, ובלבד שחבר הכנסת המתפטר שוחח אישית עם יו"ר הכנסת בסמוך למשלוח כתב ההתפטרות ווידא את קבלתו".
ארבל אסטרחן: זאת אומרת, היו"ר מקבל נייר בפקס או בדואר אלקטרוני, מדבר עם חבר הכנסת ויודע שהוא קיבל אותו ממנו.
רונית חייקין-יעקובי: שם אין חתימה בעצם.
רונית חייקין-יעקובי: בפקס יש, בדואר אלקטרוני אין.
יריב לוין: לא, כתבנו בכתב התפטרות שנסרק, מסמך סרוק במייל.
יריב לוין: בדיוק בגלל הנקודה הזאת.
ארבל אסטרחן: ההתפטרות נכנסת לתוקף 48 שעות לאחר שכתב ההתפטרות הגיע לידי יו"ר הכנסת.
ארבל אסטרחן: השליחים אינם – כמובן שזה רק כשנבצר מחבר הכנסת.
סהר פינטו: היו מספר מקרים ש"עבדו" גם על יו"ר כנסת.
סהר פינטו: חיקו את שמעון פרס.
יריב לוין: יש 48 שעות בדיוק בשביל הדבר הזה.
ארבל אסטרחן: עכשיו יש סעיף חדש שהציע יו"ר הוועדה.
ארבל אסטרחן: "התפנתה משרתו של חבר כנסת, יודיע יו"ר הכנסת בכתב לחבר הכנסת שבא במקומו, כאמור בסעיף 43 לחוק יסוד הכנסת", שזה הסעיף שאומר מי בא במקומו, "על תחילת כהונתו בכנסת.
ארבל אסטרחן: הודעה מטעם הכנסת על חילופים של חברי כנסת תפורסם ברשומות".
ארבל אסטרחן: היום אנחנו מפרסמים ברשומות בלי אסמכתה.
יריב לוין: צריך אולי לכתוב "הודעה מטעם יושב ראש הכנסת".
יריב לוין: מי חותם על ההודעה הזאת?
ארבל אסטרחן: חלק מההודעות מתחילים להעביר למזכיר הכנסת.
יריב לוין: או בהודעה בחתימת מזכיר הכנסת.
ארבל אסטרחן: "הודעה מטעם הכנסת" זה מינוח שקיים היום בחקיקה.
ארבל אסטרחן: חוק יסוד הממשלה אומר "הודעות מטעם הכנסת".
יריב לוין: אין בעיה, בסדר גמור.
יריב לוין: שיהיה מצב שכאשר אדם נכנס הוא יקבל מסמך.
יריב לוין: כשחבר כנסת נבחר הוא מקבל את התעודה הזאת שחתומה על ידי יושב ראש ועדת הבחירות.
יריב לוין: שיהיה לו איזה נייר.
יריב לוין: הפרק הזה, כזכור נמצא - - -
יריב לוין: זה ההישג הגדול האמיתי בכל הסיפור הזה.
יריב לוין: קיבלנו פה היתר חריג שבחריגים.
ארבל אסטרחן: החלפנו את סעיפים הראשונים.
ארבל אסטרחן: אחר-כך יש סעיפים של ועדות שהוחלט לדון בהם אחר-כך במסגרת פרק הוועדות ואחר-כך יש את הסעיפים שדיברנו עליהם כאן.
ארבל אסטרחן: סעיפי הוועדות פשוט יסומנו.
ארבל אסטרחן: הם לא יחוקקו מחדש, לא יותקנו מחדש, אלא יסומנו במספרים אחרים, יוזזו כרגע באופן זמני לפרק הוועדות.
ארבל אסטרחן: אז הסעיפים האלה יוכלו לרוץ בהמשך לסעיפים הקודמים שכבר הונחו על שולחן הכנסת, החל מסעיף 8.
יריב לוין: בהעדר הערות נוספות, אני עובר להצבעה על הנוסח בתיקונים הקלים שדובר בהם כאן.
יריב לוין: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים אין
יריב לוין: אני קובע שזה אושר פה אחד.
יריב לוין: אנחנו יכולים לעבור מכאן לחלק חדש.
יריב לוין: אני מציע, כדי שנרחם גם על עצמנו - - -
איל ינון: ב-14:30 יש אתיקה.
יריב לוין: נתחיל אותי 10 דקות כדי שתהיה לנו התחלה.
יריב לוין: נטפל בשני הסעיפים שעד חלק ג' של עבודת הכנסת.
יריב לוין: ארבל, יכול להיות שאפשר לטפל בשני הסעיפים האלה, לאשר אותם ולחבר אותם.
יריב לוין: הנוסח לא הופץ לחברי הוועדה אז לא נוכל לעשות את זה.
יריב לוין: אני לא רוצה שיהיה מצב שנאשר משהו שלא הופץ לכולם.
אתי בן-יוסף: בישיבה הבאה נשלח להם את זה לעיון.
יריב לוין: באופן כללי, ברגע שיש נוסח צריך להעביר אותו לפני הישיבות.
ארבל אסטרחן: הפרק הבא לפי סדר היום בתקנון הוא פרק שהיום נקרא פרק 50 – מזכירות, תקציב ועובדים.
ארבל אסטרחן: יש בו 3 סעיפים.
ארבל אסטרחן: מוצע כאן לשנות את הנוסח ובעצם לא להשאיר אותו כפרק נפרד.
ארבל אסטרחן: אני אגיד מה קיים היום.
ארבל אסטרחן: סעיף 24 אומר: "לכנסת יהיה מזכירות שתעבוד בפיקוחים של יו"ר הכנסת והסגנים".
ארבל אסטרחן: סעיף 25 אומר: "היו"ר יביא לאישור ועדת הכנסת את הצעת התקציב השנתי של הכנסת והוא אחראי לביצועו".
ארבל אסטרחן: סעיף 26 אומר: "יו"ר הכנסת רשאי להזמין עובדים ולהטיל עליהם תפקידים שונים" - - -
יריב לוין: זה, אגב, דבר מדהים משום שפועלים בניגוד מוחלט לסעיף 25.
יריב לוין: לקח לי המון זמן להבין.
יריב לוין: אמרו לי שאני צריך להיות יושב ראש ועדה משותפת של ועדת הכנסת.
יריב לוין: הלכתי לקרוא מה זה אומר.
יריב לוין: אלף, לא מצאתי את זה.
יריב לוין: בית, אני אומר שזה לא יכול להיות, הרי כתוב הפוך.
ארבל אסטרחן: זה שנים כך ומה שאתה אומר הוא נכון מאוד.
יריב לוין: הגיע הזמן לסדר את העניין הזה.
ארבל אסטרחן: לגבי הסעיפים של העובדים, סעיפים 24 ו-26.
ארבל אסטרחן: "לכנסת תהיה מזכירות שתעבוד בפיקוחים של היו"ר והסגנים".
יריב לוין: מה באמת עושים עם הסיפור של המזכירות?
יריב לוין: אני לא יודע איפה לשלב אותו אבל הוא צריך להתקיים.
יריב לוין: לא הייתי מציע למחוק את קיומה של המזכירות מהתקנון.
איל ינון: אני לא מתרגש מזה כל-כך בגלל שהמזכירות היא יחידה בכנסת כמו יחידות אחרות שקיימות בכנסת ולא מוזכרות בתקנון.
איל ינון: אין בעיה כמובן להזכיר אותה אבל גם אין הכרח, לדעתי, להזכיר אותה.
יריב לוין: אין אזכור של מזכיר הכנסת.
איל ינון: יש אזכור של מזכיר הכנסת.
איל ינון: יש הרבה אזכורים של מזכיר הכנסת.
ארבל אסטרחן: יש פה הרבה דברים שאמרנו: הוא יעשה רשימה של הסיעות - - -
איל ינון: אבל המזכירות כמזכירות, נדמה לי שזה המקום היחיד שזה מוזכר.
יריב לוין: אם כך, זה בסדר.
רונית חייקין-יעקובי: כשכתוב מזכיר, תכניס את סעיף 24.
איל ינון: אפשר להגיד שהמזכיר יעמוד בראש מזכירות הכנסת.
ארבל אסטרחן: אני כן רוצה להזכיר שוועדת רשף-חן הציעה לכתוב שיו"ר הכנסת אחראי על מנהל הכנסת והוא יפעילו באמצעות מזכיר הכנסת ועובדי הכנסת.
איל ינון: ועדת רשף-חן היתה טרום עידן הפיצול בין מנכ"ל למזכיר.
איל ינון: אז המנכ"ל הוא בעצם זה שאחראי על המנהל בפועל ולא המזכיר.
איל ינון: אני לא הייתי מציע להיכנס לזה בתקנון.
איל ינון: יושב ראש הכנסת אחראי על מנהל הכנסת, זה כולל הכול.
איל ינון: ממילא הוא אחראי, גם על המנכ"ל גם על המזכיר, הכול מכוחו עובד ובזה נגמר העניין.
ארבל אסטרחן: ובנוסף מוצע כאן לא לעשות לזה סעיף נפרד אלא פשוט להכניס את זה לסעיף שכבר דנו בו בפרק הראשון שהונח על שולחן הכנסת בתפקידי היו"ר.
ארבל אסטרחן: יש שם סעיף שבו נמצאים תפקידי היו"ר, להוסיף לשם גם את הסעיף הזה.
ארבל אסטרחן: אני יכולה להזכיר שליו"ר הכנסת יש סמכות מכוח חוק שירות הציבור (מינויים).
איל ינון: הוא בעצם נציב שירות המדינה בכנסת.
ארבל אסטרחן: הוא הנציג לגבי עובדי הכנסת, אבל זאת סמכות שקיימת לו בחוק.
ארבל אסטרחן: אותו סעיף 25, שמדבר היום על זה שהוא יגיש לוועדת הכנסת את הצעת התקציב, אז מוצע לקבוע ש"הוא יגיש לאישור הוועדה המשותפת של ועדת הכנסת וועדת הכספים, האמורה בחוק יסודות התקציב את הצעת התקציב השנתי".
ארבל אסטרחן: חוק יסודות התקציב, סעיף 11 שבו אומר: "שוועדה משותפת של 5 חברי ועדת הכנסת ו-5 חברי ועדת הכספים, בראשה יו"ר ועדת הכנסת, יכולה להעביר סכומים או משרות מתכנית לתכנית, להגדיל את הסכום של הוצאה מותנית בהכנסה, ואם יש עודפים היא יכולה להעביר משנה לשנה".
ארבל אסטרחן: עכשיו יובהר שהיא זאת שגם מאשרת את הצעת תקציב, לא ועדת הכספים, אבל הצעת התקציב שאושרה, כאמור, תובא לקריאה השנייה והשלישית במסגרת הצעת חוק התקציב השנתי.
ארבל אסטרחן: זה בעצם מה שקיים היום.
ארבל אסטרחן: שני אלה ייכנסו לסעיף 6.
ארבל אסטרחן: זה בעצם יהיה תיקון לנוסח שכבר הונח.
יריב לוין: אני אומר לכם מה יקרה.
יריב לוין: בשבוע הבא נאשר את הסעיפים האלה, הרי ייגמרו השבועיים.
יריב לוין: אם תרצי, אפשר יהיה להניח את זה באופן נפרד מייד לאחר האישור.
יריב לוין: נאשר אותם ביום שלישי.
ארבל אסטרחן: אפשר להצביע ביום שני על התקנון ואז מייד להניח את זה.
יריב לוין: אם אפשר לגמור אותו למחר ולהניח אותו זה כדאי.
יריב לוין: את שני הסעיפים האלה נאשר ביום שלישי ונניח אותם בנפרד, אם תרצי.