GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
סהר פינטו: אבל להעמיס עכשיו את כל כבוד הכנסת על הכלי שאולי חבר הכנסת אלקין קרא לו אלים, אבל זה כלי שהוא המעט שיש לאופוזיציה בפגרה, כי הממשלה יכולה בפגרה בכל זמן ובכל עת ובכל נושא, כמה שהיא רוצה, לכנס את הכנסת, ולאופוזיציה במשך פגרה שלפעמים היא ארוכה מאוד, שלושה חודשים, זה הכלי היחיד שיש לה להביע איזושהי מחאה פרלמנטרית על מה שקורה.
סהר פינטו: בשלושה חודשים במדינה שלנו, אנחנו יודעים כמה דברים יכולים לקרות.
סהר פינטו: להעמיס על זה עוד סייג ועוד סייג, ויש עוד הסייגים הבאים בסעיף (ד) שכל אחד יכול לחתום פעם אחת?
ארבל אסטרחן: זה רק על אי-אמון.
ארבל אסטרחן: עוד לא הגענו לזה.
סהר פינטו: בכל מקרה, להעמיס עוד סייג ועוד סייג, ואת כל כבוד הכנסת להטיל על הכלי הפרלמנטרי הזה, למעשה זה מעקר את העניין.
סהר פינטו: כי בפגרה שכולם טסים וכו', למצוא 25 חתימות שגם במועד שיקבעו את הדיון יהיו לי 25, לא נוכל לעשות בזה שימוש.
סהר פינטו: היום זה אנחנו ומחר זה אתם, זה לא משנה.
יריב לוין: הדברים שאתם אומרים הם דברי טעם, אני לא מתעלם מהם.
יריב לוין: אני מציע שנשמע גם את עמדת היושב-ראש ונראה.
יריב לוין: אני לא בא בשום אופן מהמקום של להגביל מישהו במשהו, אני רק בא מהמקום של לחפש לראות איך אנחנו עושים סדר בדבר הזה, שנראה נורא ואיום.
יריב לוין: הוא באמת נראה נורא.
ארבל אסטרחן: אתם רוצים מסגרת זמן לשניים האלה?
ארבל אסטרחן: כי זה לא כתוב כאן.
יריב לוין: מסגרת זמן של הצעה רגילה לסדר היא 10 דקות.
יריב לוין: ניתן לכל אחד 10 דקות.
יריב לוין: נמשיך בשבוע הבא באותה שעה ובאותו יום, ואני אחזור עם עמדה של יושב-ראש הכנסת וננסה לסכם את העניין, כפי שאנחנו עושים כל הזמן, בהסכמה ובהבנה.
יריב לוין: הנושא הראשון על סדר היום – ישיבות הכנסת בשבוע שבו חל שושן פורים.
יריב לוין: קיבלתי את פנייתו של מזכיר הכנסת כדלקמן: "נתבקשתי על-ידי יושב ראש הכנסת לפנות בעניין שבנדון:
יריב לוין: ביום שני ט"ו באדר התש"ע, 1 במרס 2010 יחול שושן פורים.
יריב לוין: על כן בהתאם לסעיף 27(ב) לתקנון הכנסת מתבקשת ועדת הכנסת לאשר כי ביום זה לא יתקיימו דיונים במליאת הכנסת, וכי בשבוע דיונים זה תתכנס הכנסת לישיבותיה בימים שלישי ורביעי בלבד".
יריב לוין: הערות, התייחסויות?
יריב לוין: מי בעד? מי נגד?
יריב לוין: הצבעה בעד הבקשה – רוב נגד – אין נמנעים – אין הבקשה אושרה.
יריב לוין: קביעת ועדה לדיון בהצעת חוק התייעלות אנרגיה במבני ציבור, התשס"ט-2009 – הצעתם של חברי הכנסת דב חנין, ניצן הורוביץ, אורית זוארץ וקבוצת חברי כנסת (פ/804/18).
יריב לוין: בקשת יו"ר ועדת הפנים והגנת הסביבה להעברת הצעות החוק הבאות מוועדת הכלכלה לדיון בוועדת הפנים והגנת הסביבה: הצ"ח הגנת הסביבה (שימוש מושכל במשאב הטבע – תאורה חסכונית במבני ציבור), התשס"ט-2009 (פ/838/18), הצעת חה"כ ניצן הורוביץ.
יריב לוין: הצ"ח תאורה חסכונית במבני ציבור, התשס"ט-2009 (פ/191/18), הצעת חה"כ ליה שמטוב.
יריב לוין: אני עובר לסעיף השני על סדר היום: קביעת ועדה לדיון בהצעת חוק התייעלות אנרגיה במבני ציבור, התשס"ט-2009 – הצעתם של חברי הכנסת דב חנין, ניצן הורוביץ, אורית זוארץ וקבוצת חברי כנסת (פ804/18).
יריב לוין: באותו נושא יש גם סעיף ג': בקשת יושב ראש ועדת הפנים והגנת הסביבה להעברת הצעות החוק הבאות מוועדת הכלכלה לדיון בוועדת הפנים והגנת הסביבה: 1.
יריב לוין: הצעת חוק הגנת הסביבה (שימוש מושכל במשאבי הטבע – תאורה חסכונית במבני ציבור), התשס"ט-2009 (פ/838/18) של חבר הכנסת ניצן הורוביץ.
יריב לוין: הצעת חוק תאורה חסכונית במבני ציבור, התשס"ט-2009 (פ/191/18), הצעת חברת הכנסת ליה שמטוב.
יריב לוין: אחרי דין ודברים שהתקיים בין יושב ראש ועדת הפנים והגנת הסביבה שביקש להעביר את ההצעה אליו – והבנתי שגם המציעים מעוניינים שכך יהיה – לבין יושב ראש ועדת הכלכלה שלפחות הלשכה המשפטית, המליצה שהחוקים האלה יידונו שם – בסופו של דבר גובשה הסכמה שהחוקים יעברו לוועדת הפנים והגנת הסביבה.
יריב לוין: אני מדגיש שההסכמה הזאת היא תולדה של איזשהו סיכום שאפשר לקרוא לו פוליטיקה / חלוקת עומסים, ובשום אופן אין לראות בה תקדים לעניין הזה.
יריב לוין: היא נוגעת לחוקים האלה בלבד; אין בה משום איזושהי קביעה שהחוקים האלה הם לא בסמכות ועדת הכלכלה, אלא דווקא בסמכות ועדת הפנים.
יריב לוין: אבל בהסתייגות הזאת אני מציע לאשר את ההסכמה הזאת שהיא על דעת שני ראשי הוועדות וגם על דעת המציעים, ולקבוע ששלושת החוקים: 804/18, 838/18 ו-191/18 יידונו כולם בוועדת הפנים והגנת הסביבה.
יריב לוין: הצעת חוק 804/18 נקבע לדיון שם, ושני החוקים האחרים מועברים לשם, על-פי בקשת יושב ראש ועדת הפנים והגנת הסביבה.
יריב לוין: הצבעה בעד העברת הצעות החוק לוועדת הפנים והגנת הסביבה – רוב נגד – אין נמנע – אין ההעברה אושרה.
דב חנין: הנושא האחרון- -
ארבל אסטרחן: נדרשת הצבעה.
יריב לוין: בקשת יו"ר ועדת החוקה, חוק ומשפט להעברת הצעות לסדר היום בנושא: "החלטת בג"ץ בעתירה בעניין כביש 443" מוועדת החוקה, חוק ומשפט לדיון בוועדת החוץ והביטחון
יריב לוין: הנושא האחרון על סדר היום הוא בקשת יושב ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט להעברת הצעות לסדר היום בנושא: "החלטת בג"צ בעתירה בעניין כביש 443" מוועדת החוקה, חוק ומשפט לדיון בוועדת החוץ והביטחון".
יריב לוין: הנושא הזה כבר נדון בוועדת משנה לעניינים אזרחיים וביטחוניים באיו"ש בראשות חבר הכנסת אלקין, והיא כבר קיימה דיון מקיף אחד בנושא הזה.
יריב לוין: נקבע גם דיון המשך למעקב.
יריב לוין: בנסיבות העניין יושב ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט לא ראה מקום שהעניין הזה יידון במקביל גם בוועדה שלו.
יריב לוין: נדמה לי שזאת גם עמדה הגיונית וסבירה, אלא אם יש הערות כלשהן אחרות.
נסים זאב: אין לזה שום קשר לוועדת חוקה.
יריב לוין: אולי יש קשר, אבל מאחר שהדיון התחיל בוועדת המשנה של ועדת חוץ וביטחון אין טעם- -
זאב אלקין: היה דיון פתוח.
יריב לוין: היה דיון גלוי ופתוח, אפילו מצולם, כך שאין היגיון לקיים דיון כפול.
יריב לוין: מי בעד לקבל את הבקשה ולהעביר גם את ההצעה לסדר היום לדיון בוועדת המשנה של ועדת חוץ וביטחון?
יריב לוין: הצבעה בעד להעביר את ההצעה לדיון בוועדת המשנה של ועדת חוץ וביטחון – רוב נגד – אין נמנעים – אין ההצעה אושרה
יריב לוין: מתנגדים אין, נמנעים אין.
יריב לוין: לפיכך אני קובע פה אחד שההצעה לסדר תעבור לדיון בוועדת המשנה של ועדת חוץ וביטחון.
זאב אלקין: פורמלית זה בכל ועדה.
זאב אלקין: אי אפשר להעביר לוועדה- -
יריב לוין: כן, היא תעבור פורמלית לוועדה, אבל הקביעה היא מתוך הבנה שהוועדה תעביר את זה לוועדת המשנה של ועדת חוץ וביטחון.
יריב לוין: אני מודה על התיקון.
אתי בן יוסף: וגם תמסור על זה הודעה במליאה.
נסים זאב: רגע, מה עם שושן פורים?
יריב לוין: אושר כבר.
נסים זאב: מה אושר?
אתי בן יוסף: הוא גם הצביע.
יריב לוין: שיש חופש.
נסים זאב: כל כך מהר מאשרים חופש?
נסים זאב: איך לא שמעתי?
יריב לוין: חבר הכנסת זאב, אתה הצבעת בעד.
נסים זאב: זה היה כל כך מהר.
יריב לוין: מצטער.
יריב לוין: אני אשתדל להאריך בפעם הבאה.
יריב לוין: אנחנו ממשיכים בנושא של התקנון.
יריב לוין: בעקבות הדיון בישיבה הקודמת נערכו מספר תיקונים, נעבור על השינויים שביצענו ונמשיך לסעיפים הבאים.
ארבל אסטרחן: הנוסח שמונח בפניכם כולל כבר את ההערות שקיבלנו בישיבה הקודמת, בעקבות הישיבה הקודמת ועוד כמה דיונים פנימיים שהיו לנו.
ארבל אסטרחן: העמוד הראשון בא לתקן סעיף שהוועדה כבר עסקה בו ושהכנסת כבר אישרה אותו, סעיף שעוסק בתפקידי יו"ר הכנסת.
ארבל אסטרחן: סעיפים 24, 24 ו-26 הנוכחיים הם היום נפרדים מהפרק של תפקידי יו"ר הכנסת והוועדה סברה שיש מקום לשלב את זה.
ארבל אסטרחן: לכן מוצע שבתפקידי יו"ר הכנסת יוכנסו שני סעיפים קטנים חדשים.
ארבל אסטרחן: אחד מהם מדבר על תקציב הכנסת.
ארבל אסטרחן: דברנו כבר בישיבה הקודמת על כך שהסעיף שקיים היום בתקנון, סעיף 25, לא מדויק ולא משקף את מה שקורה.
ארבל אסטרחן: הוא אומר שהיו"ר יביא לאישור ועדת הכנסת את הצעת התקציב השנתי והוא אחראי לביצועו.
ארבל אסטרחן: זה שהוא אחראי לביצועו זה נכון, אבל הוא לא מביא את זה לועודת הכנסת אלא לוועדה המשותפת, ופורמלית לא בדיוק הוא מביא כי זו הצעת חוק ממשלתית, ובעצם הממשלה מביאה אותה.
ארבל אסטרחן: אמנם היו"ר מציע שינויים וכו', אבל לא הוא מביא את זה.
ארבל אסטרחן: הוא עוסק בזה אחרי הקריאה הראשונה.
ארבל אסטרחן: לכן מוצע פה נוסח שנראה לנו מדויק יותר, וזה נכנס בתוך תפקידי יו"ר הכנסת.
ארבל אסטרחן: "[25].
ארבל אסטרחן: יושב ראש הכנסת אחראי על הכנתו וביצועו של תקציב הכנסת; אושרה הצעת התקציב השנתי של הכנסת בקריאה הראשונה במסגרת הצעת חוק התקציב השנתי, תועבר לדיון בוועדה המשותפת של ועדת הכנסת וועדת הכספים האמורה בסעיף 11(ב) לחוק יסודות התקציב; ההצעה תובא לקריאה השנייה ולקריאה השלישית במסגרת הצעת חוק התקציב השנתי.
ארבל אסטרחן: " כלומר,
ארבל אסטרחן: ברור מפה שהוועדה המשותפת היא שמאשרת את זה, אבל אחר כך זה מובא יחד עם כל חוק התקציב.
ארבל אסטרחן: הסעיף הקטן הנוסף שמוצע להוסיף בתפקידי יו"ר הכנסת, גם הוא קצת שונה מהנוסח בישיבה הקודמת.
ארבל אסטרחן: מוצע לקבוע כי: "(ג1) יושב ראש הכנסת אחראי על מינהל הכנסת ועל מזכירות הכנסת ויפעילם באמצעות מנכ"ל הכנסת ומזכיר הכנסת בהתאמה.
רוחמה אברהם-בלילא: למה חשוב להכניס את זה?
ארבל אסטרחן: בישיבה הקודמת דובר על כך שאפשר להסתפק בסעיף שאומר שיו"ר הכנסת אחראי על מינהל הכנסת.
זאב אלקין: לדוגמה, העניין של מנכ"ל הכנסת.
זאב אלקין: היתה תקופה שלא היה מנכ"ל, אחר כך נכנס, אולי יבוא פעם יו"ר כנסת שיחליט שהוא לא צריך, ופתאום לפי התקנון הוא מחויב שיהיה מנכ"ל.
רוחמה אברהם-בלילא: אני רוצה לשאול את יושב ראש הוועדה.
רוחמה אברהם-בלילא: קיבלנו זימון לישיבה הזאת אתמול.
אתי בן-יוסף: ביום רביעי.
יריב לוין: ישיבות התקנון מתקיימות תמיד ביום שלישי בשעה 13:00, כך הודעתי כאן מספר פעמים כדי שלא תהיינה הפתעות, כולל בשיחה אישית עם יושבת ראש סיעת קדימה, שגם הפניתי את תשומת ליבה וביקשתי שיהיה מעקב אחרי העניין הזה.
רוחמה אברהם-בלילא: אני מקבלת את זה.
רוחמה אברהם-בלילא: זה בסדר לקבוע את היום והשעה,
רוחמה אברהם-בלילא: גם אני נהגתי כך כשהייתי יושבת ראש ועדת הכנסת, אבל אני מבקשת להפיץ את החומר לא יום לפני, אם אפשר.
רוחמה אברהם-בלילא: אם אתה קובע ויודע, אז כפי שמודיעים על זה ביום רביעי מה יש על סדר-היום של הכנסת שבוע לאחר מכן, אז מראש להודיע נושאים.
רוחמה אברהם-בלילא: אני מוכנה שתכניס גם סעיף של "שונות", אם תמצא משהו דחוף, אבל לפחות - --
יריב לוין: אל"ף, החומר הזה כבר הופץ כי זו ישיבה שלישית שאנחנו דנים בעניין הזה.
יריב לוין: מה שמונח בפניכם הוא למעשה מה שהיה בישיבה הקודמת, פלוס שינויים שהם תולדה של הדיון שהיה בישיבה הקודמת.
יריב לוין: זאת אומרת, מה שמונח כאן הוא לא משהו חדש אלא משהו שהונח שלוש ישיבות, פלוס שינויים שהם תולדה של הערות שהיו בישיבה הקודמת.
יריב לוין: תמיד את הנוסח הראשוני אנחנו מוציאים כמה ימים קודם.
יריב לוין: במקרה הזה, מכיוון שאלה התאמות ושינויים שהם תוצאה של הישיבה ואז שומעים את דעת יו"ר הכנסת, התהליך לוקח לפעמים כמה ימים עד שאנחנו יכולים להכין את הנוסח המעודכן, על פי מה שנדון בישיבה הקודמת ולא משהו שהוא הפתעה ומובא לכאן יש מאין.
רוחמה אברהם-בלילא: אני מסכימה עם העמדה של זאב, שאומרת שעד הכנסת הקודמת לא הייתה סיטואציה שבה יש מנכ"ל, וזה נתון לשיקולו של היושב ראש לראות, אולי הוא באמת ימצא איזה סופרמן שיכול למלא את שני התפקידים בו-זמנית.
רוחמה אברהם-בלילא: לכן, אני חושבת שאם זה לא קריטי, אם אפשר לוותר ולסגור את זה באמירה שיושב-ראש הכנסת אחראי על מינהל הכנסת - - -
יריב לוין: אז נשאיר את המזכירות.
ארבל אסטרחן: אזכיר שסעיף 24 לתקנון הנוכחי אומר שלכנסת תהיה מזכירות שתעבוד בפיקוחם של יו"ר הכנסת והסגנים.
יריב לוין: אז אפשר שיושב ראש הכנסת אחראי על מינהל הכנסת ועל מזכירות הכנסת.
יריב לוין: זה בסדר, ירדנה?
ירדנה מלר-הורביץ: כן.
ארבל אסטרחן: התווסף סעיף של תפקידי יושב ראש הכנסת, שהוא יכול להסמיך את סגניו ולהעביר להם מסמכויותיו.
ארבל אסטרחן: יובהר שזה לא חל על הכנת התקציב ולא על האחריות על המינהל והמזכירות.
ארבל אסטרחן: אלה תפקידים של היו"ר בלבד.
רוחמה אברהם-בלילא: מה קורה אם אנחנו נקלעים לסיטואציה של מחלה ונבצר מהיושב ראש להיות נוכח כשהכנסת אמורה להגיש תקציב?
רוחמה אברהם-בלילא: מה קורה, אם מישהו מקרב סגניו לא יכול לעשות את זה?
זאב אלקין: דוגמה נוספת.
זאב אלקין: קרה כבר שיו"ר הכנסת נאלץ להיכנס לנעליו של הנשיא.
זאב אלקין: כשזה קרה יו"ר הכנסת תפקד חלקית כיו"ר הכנסת, אבל חלק גדול מאוד מהדברים הועבר לסגנים.
ארבל אסטרחן: ניהול הישיבות הועבר לסגנים.
ארבל אסטרחן: כזכור, בפרק שאושר הכנסנו סעיף שכשהוא מכהן כנשיא בפועל הוא לא ינהל ישיבות, אבל הוא ממשיך להיות יו"ר הכנסת.
ארבל אסטרחן: "בכהונתו כנשיא בפועל לא ינהל יו"ר הכנסת ישיבות הכנסת, אלא אם כן החליטה ועדת הכנסת אחרת".
ארבל אסטרחן: כל יתר הסמכויות בוודאי נשארות בידיו.
זאב אלקין: ברור שהן נשארות, אבל פה זה מחייב אותו לעסוק בזה באופן אישי.
זאב אלקין: השאלה היא אם זה מתחייב.
ארבל אסטרחן: לגבי נבצרות מטעמי בריאות יש לנו תשובה בחוק היסוד, שיש לנו סגן שמכהן כיו"ר בפועל ואז בוודאי שיש לו את כל הסמכויות של היו"ר.
ארבל אסטרחן: אבל זו ממש היעדרות, לא שפעת.
ארבל אסטרחן: יש נבצרות.
רוחמה אברהם-בלילא: אם יש אמירה שמסדרת את העניין הזה - אז בסדר.
ארבל אסטרחן: אנחנו עוברים לחלק ג', עבודת הכנסת.
ארבל אסטרחן: חלק מהסעיפים כבר נדונו בישיבה הקודמת, ואגיד בדיוק מה.
ארבל אסטרחן: סעיף 1, על מועדי כנסי הכנסת הוועדה ראתה אותו כלשונו בפעם שעברה ולא היו בו שינויים.
ארבל אסטרחן: אותו דבר סעיף 2(א).
ארבל אסטרחן: בסעיף 2(ב) הוכנס שינוי, בעקבות הערה של חבר הכנסת אלקין בישיבה הקודמת.
ארבל אסטרחן: הנוסח שדובר עליו בפעם הקודמת היה שהיו"ר, באישור ועדת הכנסת, רשאי לשנות את זמניה של ישיבה, לבטל ישיבה ולקבוע ישיבה נוספת.
ארבל אסטרחן: אם באחד הימים האמורים בסעיף קטן (א) – כלומר, ימים ב', ג', ד' - ואם ביום חול אחר.
ארבל אסטרחן: אז נשאל מה זה יום חול והאם יום שישי זה יום חול.
ארבל אסטרחן: אז הוצע להוסיף פירוט: ואם ביום אחר, שאינו יום שישי, יום שבת או מועד ממועדי ישראל המפורטים בפקודת סדרי השלטון והמשפט, שזה ממש החגים.
יריב לוין: זה פירוט שקיים כבר במקום אחר.
יריב לוין: הוא לקוח משם.
ירדנה מלר-הורביץ: יום ראשון זה של הנוצרים.
ירדנה מלר-הורביץ: זה חשוב.
ארבל אסטרחן: דובר על כך בישיבה והוחלט לא לכלול את יום ראשון.
רוחמה אברהם-בלילא: הוא נקרא יום חול.
רוחמה אברהם-בלילא: את כותבת פה "מועדי ישראל", ויום ראשון הוא לא של מועדי ישראל.
יריב לוין: יום ראשון הוא לא שבתון, כבר דיברנו על זה בישיבה הקודמת.
יריב לוין: יום ראשון אצל הנוצרים הוא לא שבתון, זה לא אותו דבר.
יריב לוין: לא נקבע כי אז אולי נתחיל גם עם מוסלמים ואולי נכניס גם את חגים, ולא נגמור.
יריב לוין: לקחנו את הכלל שקיים בחוק היום.
יריב לוין: לא המצאנו משהו מרחיב, ואני חושב שככה נכון.
ירדנה מלר-הורביץ: סאדאת הגיע ביום ראשון, אז התכנסה ועדת הכנסת ונתנה אישור.
יריב לוין: רבותיי, בכל מקרה הכלל הוא שהישיבות הן בשני, שלישי ורביעי, וכל חריגה ממנו מחייבת אישור של ועדת הכנסת.
ארבל אסטרחן: אגיד רק מה זה אומר.
ארבל אסטרחן: מועדי ישראל המפורטים הם שזה לא יהיה ביום שישי, שבת, שני ימי ראש השנה, יום כיפור, ראשון ושמיני עצרת של סוכות, ראשון ושביעי של פסח וחג השבועות.
רונית חייקין-יעקובי: למה לציין שישי-שבת?
רונית חייקין-יעקובי: הרי בכל מקרה אין כנסת.
ארבל אסטרחן: כי זו ישיבה נוספת.
רוחמה אברהם-בלילא: אבל לא צריך שישי ולא שבת.
רונית חייקין-יעקובי: אני אומרת שאם אתם לא שמים את יום ראשון אז גם לא שישי ושבת, כי בוודאי שלא יהיה בשישי-שבת.
רונית חייקין-יעקובי: הערתי גם בישיבה הקודמת שאני חושבת שיום ראשון כן חשוב, בגלל הנוצרים - או שאתם עושים הכול או שלא עושים כלום.
רחל אדטו: יום ראשון זה לא יום שבתון בשבילם.
יריב לוין: אנחנו לא מדינה נוצרית.
יריב לוין: הנוצרים הם מיעוט קטן פה.
יריב לוין: אם נתחיל ללכת לכל קבוצה של 100,000 תושבים ולהתאים את עצמנו ללוח החגים והחופשות שלה לא נגמור עם זה.
יריב לוין: לא צריך להגזים.
רונית חייקין-יעקובי: שבת זה שבת, למה לכתוב "שבת"?
רונית חייקין-יעקובי: הרי אין כנסת ביום שבת ולא ביום שישי, אז או שכותבים הכול או שלא כותבים בכלל.
רחל אדטו: יותר טוב לא לכתוב בכלל, כי זה יהיה תקדים - - -
יריב לוין: יום ראשון לא בא בחשבון, לא יכול להיות גם.
רוחמה אברהם-בלילא: ירדנה טוענת שעדיף שלא יהיה בכלל.
יריב לוין: אז מה אנחנו כן כותבים?
יריב לוין: "ואם ביום אחר ש - - -"?
רוחמה אברהם-בלילא: שאינו יום מועד.
רחל אדטו: מועד ממועדי ישראל, לפי המפורט בסעיף 18א.
יריב לוין: מה עם יום שבת?
רחל אדטו: זה ברור לכולם, שבת זה שבתון.
רחל אדטו: אם פרצה מלחמה - - -
ארבל אסטרחן: למלחמה יש לנו את (ג).
יריב לוין: בסדר, אפשר להוריד ימי שישי ושבת.
ארבל אסטרחן: ואם ביום אחר, שאינו מועד ממועדי ישראל.
ארבל אסטרחן: רק אזכיר שההוראה האחרת שיש לנו, לגבי כינוס ישיבת הפתיחה של הכנסת – זה תיקון שנעשה אחרי שהכנסת ה-17 התכנסה בחול המועד - שם נקבע משהו רחב יותר: שהכנסת לא תתכנס לישיבתה הראשונה ביום שישי, יום שבת, מועד ממועדי ישראל - כפי שהקראתי - וערביהם, חול המועד, יום הזיכרון לשואה, יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל, יום העצמאות ותשעה באב.
ארבל אסטרחן: שם זה כמובן רחב יותר, כי זו ישיבה חגיגית.
רוחמה אברהם-בלילא: את מזכירה את הסעיף הזה, וזה בסדר.
יריב לוין: לא, לא מתייחסים לסעיף הזה.
יריב לוין: צריך לזכור שסעיף 18א(א) לא מדבר על שישי ושבת, הוא מדבר רק מה הם המועדים.
ארבל אסטרחן: הוא אומר: שבת ומועדי ישראל.
יריב לוין: כשאנחנו כותבים: מועד ממועדי ישראל המפורטים בסעיף 18, אנחנו מתייחסים רק למועדים, לא לשבת.
רונית חייקין-יעקובי: אבל ברור שבשבת אין.
ארבל אסטרחן: על פסקה (2) דובר בישיבה הקודמת, שהיו"ר רשאי לקבוע הפסקה במהלכה של ישיבה.
יריב לוין: פשוט ניסינו להכניס את הדברים כמו שהם מתבצעים בפועל.
ארבל אסטרחן: סעיף קטן (ג) טרם נדון בישיבה הקודמת כי הוא בהמשך הנוסח, ועכשיו הקדמנו אותו.
ארבל אסטרחן: הוא מדבר על משהו דחוף.
ארבל אסטרחן: היום זה קיים בסעיף 31א לתקנון: "יושב ראש הכנסת, באישור ועדת הכנסת, רשאי בראותו כי התרחש אירוע בעל חשיבות יוצאת דופן, לכנס את הכנסת לישיבה דחופה החורגת מסדר היום השבועי לשם דיון באירוע האמור.
ארבל אסטרחן: הוא יקבע את מסגרת הדיון בישיבה זו".
רחל אדטו: דווקא פה הייתי מאפשרת את העניין של הימים, בניגוד לסעיף הקודם.
רחל אדטו: פרצה לך מלחמה ביום שבת בצהרים, את לא יכולה לכנס במוצאי שבת את הכנסת למסור הודעה?
ארבל אסטרחן: פה אין את ההגבלה.
רוחמה אברהם-בלילא: אין הגבלה, אז למה להכניס את ההגבלה?
רוחמה אברהם-בלילא: את מציעה לציין את התאריכים כדי להכניס איזושהי הגבלה.
רחל אדטו: שלא יגידו לו שאי-אפשר לכנס, כי היום שבת ובשבת לא מכנסים.
יריב לוין: אפשר, זה בדיוק העניין.
רוחמה אברהם-בלילא: אם את לא מציינת זה ברור.
ארבל אסטרחן: גם לא צריך אישור ועדת כנסת, כפי שהיה בסעיף (ב), אלא רק התייעצות עם יו"ר ועדת הכנסת.
יריב לוין: זה מקרה חירום.
רוחמה אברהם-בלילא: למה לא להגדיר את זה תחת מקרה חירום?
רוחמה אברהם-בלילא: נניח שיש מצב שבו יושב ראש כנסת לא פועל בתיאום עם הממשלה ועושים הפיכת חצר.
יריב לוין: אז נוסיף:
יריב לוין: אירוע בעל חשיבות יוצאת דופן, המחייב לכנס את הכנסת לישיבה דחופה.
יריב לוין: זה בדיוק ברוח הכיוון שאת מציעה.
ארבל אסטרחן: מתי חייבים לכנס את הכנסת?
ארבל אסטרחן: נגיד שפורצת מלחמה - - -
רחל אדטו: הייתה רעידת אדמה, פרצה מלחמה, קרתה קטסטרופה.
רחל אדטו: כל אחד מהם.
רוחמה אברהם-בלילא: אני סומכת על שיקולו של יושב ראש הכנסת, שחושב שזה אירוע שמחייב לכנס את הכנסת.
יריב לוין: כן, זה בסדר.
רוחמה אברהם-בלילא: זה לא שהיושב ראש שיחשוב שמשהו אישי הוא בעל חשיבות ציבורית רבה.
רוחמה אברהם-בלילא: לא צריך את המילה "לדעתו", כי אז זו דעתו בלבד.
רוחמה אברהם-בלילא: אם אומרים "מחייב", זה יותר רחב, יותר ציבורי.
ארבל אסטרחן: אבל החובה היא לא אובייקטיבית.
רוחמה אברהם-בלילא: אם את כותבת "מחייב" זה הופך את זה ליותר אובייקטיבי מאשר המילה "לדעתו".
רוחמה אברהם-בלילא: "לדעתו" זה ממש אובייקטיבי.
רחל אדטו: לדעתי זה נכון.
רחל אדטו: מחייב זה משהו הרבה יותר רחב.
יריב לוין: זה לא מחייב על פי דין.
יריב לוין: זה מחייב.
יריב לוין: זה לא שאנחנו תוחמים אותו לאיזו הוראה - - -
רחל אדטו: כשכותבים "מחייב" זה נכנס למבחן של סבירות, מה סביר בתור "מחייב".
רחל אדטו: כשאומרים: "מחייב לדעתו" זה לא סבירות, זו דעתו ואז יש ויכוח על דעתו.
יריב לוין: אני חושב שזה מגדיר למה הכוונה בצורה ברורה.
ארבל אסטרחן: סעיף (ד) גם לא נדון בישיבה הקודמת.
ארבל אסטרחן: הוא מתייחס לסעיף 58 היום.
ארבל אסטרחן: "יושב ראש הכנסת רשאי לקבוע ישיבה לציון מאורע, והוא יקבע את זהות הדוברים בה ואת סדרי הדיון.
ארבל אסטרחן: " יש בהמשך התייחסות לישיבות שבהן יש מוזמנים מחו"ל.
רונית חייקין-יעקובי: הרי הוא קובע הכול, אז למה להוסיף את זהות הדוברים?
ארבל אסטרחן: כשיש ישיבה על חקיקה הוא לא קובע את סדרי הדיון.
ארבל אסטרחן: הם קבועים בתקנון.
יריב לוין: הרי יש מקומות שאת קובעת שכך וכך תהיה מכסה סיעתית - - -
רונית חייקין-יעקובי: חקיקה זה לא אירוע.
ארבל אסטרחן: להבהיר שיש לו את הסמכות לקבוע.
ארבל אסטרחן: סעיף קטן (ה) הוא סעיף חדש שלא קיים היום בתקנון
ארבל אסטרחן: וגם עוד לא נדון פה, אבל הוא בא לעגן משהו קיים.
ארבל אסטרחן: "בכל מהלך ישיבה של הכנסת יהיה נוכח לפחות אחד משרי הממשלה".
רוחמה אברהם-בלילא: יש פה שני דברים.
רוחמה אברהם-בלילא: אחד, זה בא לעגן את מהלך התורנות של השרים.
רוחמה אברהם-בלילא: זה לא קיים בתקנון.
יריב לוין: לא קיים, וגם תשימי לב שכתוב "בכל מהלך הישיבה".
יריב לוין: אני חושב שזה דבר נכון וחשוב.
רוחמה אברהם-בלילא: אני חושבת שאנחנו צריכים להבליט את המילה "לפחות".
יריב לוין: נשאיר משהו לבאים אחרינו בעניין הזה.
ארבל אסטרחן: על סעיף 3 דובר בישיבה הקודמת והוא גם זהה לסעיף 34א הקיים היום.
ארבל אסטרחן: סעיף 4 הוא סעיף שהוועדה התחילה לדון בו בישיבה הקודמת ולא סיימה.
ארבל אסטרחן: סעיף קטן 4(א) נדון, ואז התעוררו שאלות לגבי חקיקה בפגרה.
ארבל אסטרחן: אזכיר שהוא מדבר על כינוס בפגרה, דבר שמוסדר היום בסעיף 37 לתקנון.
ארבל אסטרחן: כזכור, חוק הכנסת אומר שבתקופת הפגרה ניתן לכנס את הכנסת לפי דרישת הממשלה או 25 חברי כנסת.
ארבל אסטרחן: ההשלמה, לישיבות שהן לפי דרישה של חברי הכנסת, מצויה בתקנון.
ארבל אסטרחן: אגב, אין כל השלמה לגבי ישיבות בדרישת הממשלה, לכן ברור שהממשלה יכולה לבקש לדון בכל דבר שהוא, בין אם זו חקיקה פרטית או ממשלתית – כל דבר.
ארבל אסטרחן: מה קורה כאשר 25 חברי כנסת מבקשים לכנס?
ארבל אסטרחן: מה שמוצע הוא כך: "עשרים וחמישה חברי הכנסת הדורשים לכנס את הכנסת בתקופת פגרת הכנסת, בהתאם לסעיף 9(ב) לחוק הכנסת, רשאים לפרט בדרישתם נושא אחד או שני נושאים לסדר היום; יושב ראש הכנסת יעמיד את הנושאים על סדר היום, כהצעות לסדר היום.
ארבל אסטרחן: " זה ההסדר שקיים היום.
ארבל אסטרחן: בישיבה הקודמת דובר האם להתייחס לחקיקה, ודובר על כך שזה משהו מאוד נדיר שיש חקיקה פרטית בפגרה.
ארבל אסטרחן: הרעיון הוא שיש פגרה, שיושבי ראש הוועדות יודעים שהם לא אמורים לקדם חקיקה בפגרה וחברי הכנסת, לא תמיד כולם נמצאים.
ארבל אסטרחן: היו כל מיני מחשבות על רוב מיוחד או רק מקרים מיוחדים או אישור ועדת הכנסת.
ארבל אסטרחן: ראינו גם בישיבה הקודמת שהיו מעט מאוד תקדימים לחקיקה בפגרה, וכעת זה הנוסח המוצע.
רוחמה אברהם-בלילא: הרי הצעות לסדר היום מאושרות בנשיאות - - -
ארבל אסטרחן: זה הצעות רגילות, זה לא יחייב נשיאות.
רונית חייקין-יעקובי: בפגרה אין נשיאות.
רונית חייקין-יעקובי: בפגרה יש 25 חתימות של חברי כנסת.
יריב לוין: אני לא רוצה להגביל את האופוזיציה.
יריב לוין: אני רוצה לתת להם אפשרות לקבוע את הנושאים.
רונית חייקין-יעקובי: אבל זה לא בנשיאות.
רוחמה אברהם-בלילא: השאלה היא האם לא צריך לקבוע מצב שבו יש פגרה, ונניח שיהיו יותר משתי הצעות כאלה - - -
רונית חייקין-יעקובי: אם יש לך 50 חברי כנסת אז אין בעיה.
יריב לוין: להיפך, רצינו להוסיף פה שבכל הצעה יהיו שני דוברים ולא אחד.
יריב לוין: להגדיל, שאם כבר מתכנסים שתהיה אפשרות לדבר.
ארבל אסטרחן: כאשר חברי כנסת מבקשים דיון בפגרה הם מבקשים שני נושאים כהצעות לסדר היום.
ארבל אסטרחן: "משדרשו אותם 25 חברי כנסת לכנס את הכנסת, אין הם יכולים לבקש להוסיף נושאים לאותה ישיבה, אולם רשאי יו"ר הכנסת, לפי בקשתם, לשנות את הנושא שפירטו בדרישתם".
ארבל אסטרחן: כאן יש הערה בעקבות דברים שנאמרו בישיבה הקודמת, על-ידי רונית חייקין-יעקובי.
רונית חייקין-יעקובי: מה זה לבקש להוסיף נושאים?
ארבל אסטרחן: הם לא יכולים לבקש עוד נושאים.
ארבל אסטרחן: מבהירים שהם יכולים שניים.
ארבל אסטרחן: כך כתוב גם היום.
רונית חייקין-יעקובי: מה התוספת?
יריב לוין: התוספת היא על 36 שעות לפני תחילת הישיבה.
רוחמה אברהם-בלילא: למה אנחנו צריכים להקשות?
רוחמה אברהם-בלילא: אם במהלך 36 השעות לפני הישיבה רוצים לשנות את הנושא?
יריב לוין: בואי ניקח את המצב הרגיל היום.
יריב לוין: עלו הצעות לסדר, אושרו בנשיאות ביום שני, הן נידונות ביום רביעי as is.
יריב לוין: זה יותר מ-36 שעות.
יריב לוין: אמרנו שעושים כינוס מיוחד בפגרה, לכאורה ההיגיון אומר שניתן יותר זמן התארגנות.
יריב לוין: היה פה דיון, בהתחלה חשבנו לעשות שלושה ימים - 72 שעות - היו דעות ל-24 שעות.
יריב לוין: קבענו קו גבול של 36 שעות, שהוא סביר, שהוא מאפשר לממשלה איזושהי התארגנות.
יריב לוין: הוא הגיוני, כי אין היגיון שבעוד שבמהלך העניינים הרגיל יש לה התארגנות של יומיים, בפגרה יוכלו להפתיע אותה בהתראה של שעה.
זאב אלקין: מה הוחלט בנושא של המחויבות - - - ?
יריב לוין: לרדת מזה.
יריב לוין: היה רעיון, שאני רציתי אותו, לחייב מינימום של נוכחות, שאם אנשים חתמו על הכינוס הם גם יגיעו ולא יריצו את האחרים.
יריב לוין: מהרבה מאוד סיבות החלטנו לרדת מזה, בין היתר משום שקשה למצוא מנגנון נכון לאכיפת העניין הזה.
רוחמה אברהם-בלילא: גם אנחנו היינו בסרט הזה.
יריב לוין: וגם מה נחשב היעדרות מוצדקת ומה לא.
רוחמה אברהם-בלילא: הדבר היחיד הוא לומר לציבור כל פעם מחדש שמי שחתם לא נמצא.
רוחמה אברהם-בלילא: אין עונש יותר גדול מזה שהציבור יראה את זה ויפנים את זה.
ארבל אסטרחן: אני רוצה להזכיר שאין פה הגבלה על יו"ר הכנסת מתי הוא צריך לכנס את הכנסת כשיש דרישה, לא דרישה של חברי הכנסת ולא של הממשלה.
ארבל אסטרחן: לכן יכול להיות מצב שחברי כנסת דורשים לכנס את הכנסת, נותנים שני נושאים, אבל יו"ר הכנסת, משיקולים שונים, מחליט לכנס את הכנסת רק אחרי שבועיים או שלושה.
ארבל אסטרחן: לכן הוצע פה העניין של האפשרות לשנות את הנושא.
ארבל אסטרחן: הוא יוכל, לפי בקשתם, לשנות את הנושא, ובלבד שביקשו זאת לפחות 36 שעות לפני פתיחת הממשלה, כדי לאפשר לממשלה וליתר חברי הכנסת להתארגן.
ארבל אסטרחן: "אין באמור כדי למנוע מיו"ר הכנסת להעמיד על סדר יומה של אותה ישיבה נושא אחד או שני נושאים, לפי דרישתם של 25 חברי כנסת אחרים, ובלבד שהכנסת לא תדון בנושא שלא פורט בדרישתם של 25 חברי הכנסת.
ארבל אסטרחן: (ג) בישיבה של הכנסת לפי סעיף זה, רשאים לנמק שני חברי כנסת בלבד כל הצעה לסדר היום, במסגרת זמן שלא תעלה על 10 דקות לכל אחד מהם".
יריב לוין: זאת התוספת, במקום אחד שהיה עד היום.
רונית חייקין-יעקובי: זאת אומרת, שכל נושא יהיה 20 דקות.
ירדנה מלר-הורביץ: זה טוב כי מקבלים חתימות משתי סיעות.
יריב לוין: אם כבר התכנסו, שתהיה יותר אפשרות לדבר.
ארבל אסטרחן: מה שמוצע בסעיף קטן (ד) לא מוסדר היום באופן פורמלי בתקנון.
ארבל אסטרחן: זה גם עניין של נוהג, שמדבר על אי-אמון פגרה.
ארבל אסטרחן: בדרך כלל מקובל שאין אי-אמון בפגרה.
ארבל אסטרחן: מדובר באי-אמון בדרך של הגשת נושא לסדר היום, כי אם יש במקרה חקיקה בפגרה ברור שאפשר לבקש - - -
רוחמה אברהם-בלילא: זה סותר את העובדה שיש מצב שבו אחד מחברי הכנסת מציע הצעה לסדר היום, ובטריק של האופוזיציה רוצים להפוך את ההצבעה לאי-אמון - - -
ארבל אסטרחן: לא יכולים.
ארבל אסטרחן: אבל אם יש חקיקה שהממשלה מבקשת, יכולה סיעה לבקש אי-אמון ואז ההצבעה נדחית לכנס, אלא אם הממשלה מבקשת הצבעה מיד.
ארבל אסטרחן: זה המצב של אי-אמון בסוף דיון.
יריב לוין: רצינו לפתור את הבעיה של הוואקום שנוצר, שלכאורה בתקופת פגרה, גם אם יש רוב מוחלט ואפילו הסכמה, אי-אפשר לכנס.
ארבל אסטרחן: הכנסת הרי לא מפסיקה לכהן.
רוחמה אברהם-בלילא: אז למה אתה חושב ש-61 - - - ?