GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ארבל אסטרחן: הוועדה בראשות רשף חן חשבה לעשות איזה שהוא סדר בפרקים של התקנון ולאחד עניינים שהיום מצויים בפרקים שונים, בין היתר היא חשבה את סעיפים 9-17 להעביר לפרק הוועדות שנמצא מאוחר יותר בתקנון.
ארבל אסטרחן: כעת מונח על השולחן הפרק שאחרי סעיפים 9-17, פרק שמתחיל מסעיף 18.
ארבל אסטרחן: הייתי מציעה שהוועדה תאשר את הפרק הזה ומיד אחריו תאשר את סעיפים 9-17 למרות שהם הוזזו למקום אחר, או שרק תאשר את הזזתם בשביל שבתקנון החדש שאנחנו עובדים עליו נוכל להתקדם בקצב רציף של מספרים.
ארבל אסטרחן: אפשר כרגע לדון בפרק הזה.
יריב לוין: יש לנו אישור להזיז את המספרים?
ארבל אסטרחן: עדיין לא.
יריב לוין: אנא, תשיגי לנו אישור, זה הכי הגיוני.
ארבל אסטרחן: אני עובדת על זה.
יריב לוין: אני גם לא בעד לקשור, כי ככל שאנחנו קושרים יותר נושאים מספיק שיש התנגדות למישהו לנושא אחד וכל העסק נתקע.
יריב לוין: יותר נכון לפרק את זה לגורמים.
ארבל אסטרחן: בפרק שמוצע כאן כמו בפרק הראשון אין שינויים מאוד גדולים.
ארבל אסטרחן: כרגע הם ממוספרים ממספר אחד, כמובן שאחר כך זה ישתלב.
ארבל אסטרחן: היום סעיף 18 מדבר רק על שם הסיעות.
ארבל אסטרחן: מוצע להוסיף סעיף קטן שיסביר מה היא סיעה: רשימת מועמדים שמתוכה נבחרו חברים לכנסת היא סיעה בכנסת, ומספר חברי הסיעה הוא כמספר המועמדים שנבחרו.
יריב לוין: נדמה לי שישנה אפשרות שרשימת המועמדים תורכב מלכתחילה מאגד של סיעות.
יריב לוין: הן יכולות להודיע שיראו אותן כסיעות נפרדות בתוך הכנסת.
ארבל אסטרחן: רק לעניין חוק המימון.
אייל יינון: המציאות הזאת קיימת לעניין המימון.
ארבל אסטרחן: בסעיף 12 לחוק המימון נאמר שזה לעניין זה בלבד.
ארבל אסטרחן: רשימה יכולה להיות מורכבת מכמה מפלגות.
יריב לוין: זה גם לעניין פיצול והתפלגות.
יריב לוין: אגד כזה לא מחויב בכל הכללים שישנם.
ארבל אסטרחן: רשימת מועמדים יכולה להיות מוגשת על ידי מפלגה אחת ועל ידי כמה מפלגות.
ארבל אסטרחן: יש לזה את משמעות המימון וההתפלגות.
ארבל אסטרחן: ברגע שהן נבחרות לכנסת נהיית סיעה אחת בכנסת.
ארבל אסטרחן: הסיעה הזאת יכולה להודיע שהיא מבקשת שיראו אותה כסיעות נפרדות לעניין המימון בלבד .
ארבל אסטרחן: הן אפילו קצת מרוויחות מזה כי לכל אחת יש פלוס יחידה.
ארבל אסטרחן: הוראה אחרת בחוק הכנסת אומרת שאם המפלגות הודיעו בעת הגשת רשימות המועמדים שהן מבקשות לשמור לעצמן את הזכות להתפלג בעתיד ומציינות לגבי כל חבר כנסת לאיזה מפלגה הוא שייך, הן יוכלו להתפלג אבל עדיין הן סיעה אחת.
ארבל אסטרחן: אם רוצים לעשות התפלגות לפי שליש, אז השליש הוא מהסיעה כולה.
ארבל אסטרחן: ההגדרה הזאת לקוחה מסעיף 25 לחוק הבחירות.
ארבל אסטרחן: המקום היחיד שכתוב בו מה היא סיעה זה בחוק הבחירות.
ארבל אסטרחן: נעזרתי בהגדרה שלו.
ארבל אסטרחן: ההגדרה אומרת כך: לעניין הקמת הוועדה המרכזית יראו רשימת מועמדים שמתוכה נבחרו מועמדים לכנסת כסיעה; מספר חברי הכנסת כמספר המועמדים שנבחרו; בא כוחה של רשימת המועמדים יהיה בא כוחה של הסיעה.
ארבל אסטרחן: חשבתי שנכון להבהיר מה היא סיעה לפני שמדברים על יתר הפרטים.
ארבל אסטרחן: במקרים האחרים כתובות במפורש ההוראות האחרות של ההתפלגות ושל המימון.
ארבל אסטרחן: סעיף (ב) קצת שונה.
ארבל אסטרחן: שמה של סיעה יהא ככינויה של רשימת המועמדים שמתוכה נבחרו חברי הסיעה לכנסת, אולם רשאית הסיעה להודיע ליושב ראש הכנסת, בתוך 15 ימים מיום כינוס הכנסת, כי שם הסיעה יכלול חלק מהכינוי בלבד.
ארבל אסטרחן: ההצעה הזאת נובעת מכך שלפעמים הכינוי כולל דוגמה כמו הליכוד אח"י בהנהגת בנימין נתניהו לראשות הממשלה.
ארבל אסטרחן: יכולה הסיעה לבקש שיקראו לה סיעת הליכוד.
אייל יינון: זה מה שבפועל קורה.
ארבל אסטרחן: כשאני צריכה לפרסם ברשומות הודעה על שינוי בא כוח אני משתמשת במינוח המלא.
ארבל אסטרחן: היום כתוב שכל סיעה רשאית לתת לעצמה את השם בו היא השתמשה בבחירות בכנסת.
יריב לוין: היית כותבת חלק מהכינוי ללא תוספות?
ארבל אסטרחן: אם זה חלק מהכינוי אז ברור.
ארבל אסטרחן: סעיף קטן (ג) בא לטפל במצב שבו סיעה מתפלגת לשתי סיעות.
ארבל אסטרחן: התפלגה סיעה לפי סעיף 59 לחוק הכנסת, תקבע ועדת הכנסת את שם הסיעות החדשות; הסיעה החדשה אשר בה רוב חברי הסיעה שהתפלגה, רשאית להמשיך לשאת את שם הסיעה;
ארבל אסטרחן: היום כתוב שבמקרה של התפלגות הסיעה לאחר הבחירות, רשאית הסיעה שבה נשארו רוב החברים שנבחרו לפי רשימת המועמדים לתת לעצמה את השם בו השתמשה בבחירות; כל שם אחר טעון אישור ועדת הכנסת.
ארבל אסטרחן: יכול להיות שרוב יוזם את הפילוג, מתפלג ועדיין ממשיך לשאת את שם הסיעה למרות שהוא צריך להקים מפלגה חדשה כי הוא עזב.
ארבל אסטרחן: את שם הסיעה הוא יכול להמשיך לשאת.
ארבל אסטרחן: אני לא בטוחה שזה הסדר נכון.
יריב לוין: גם אני לא חושב.
יריב לוין: כאשר ישנה התפלגות מישהו צריך להביא את בקשת הפילוג.
ארבל אסטרחן: לפעמים הוא בהסכמה מטעם כל הסיעה, לפעמים זה חלק מסיעה.
יריב לוין: יש 3 מצבים ששניים צריכים הסדר דומה והשלישי בעייתי יותר.
יריב לוין: אם הפילוג מתבצע כאשר הרוב נשאר בסיעה הקיימת אין בעיה.
יריב לוין: אם המצב הוא שזה נעשה בהסכמה תוך שמודיעים מי הפלג שרוצה לשמור על השם הקיים זה גם לא בעייתי.
יריב לוין: הבעיה היא במקום שהמתפלגים הם הרוב והם רוצים לקחת איתם את השם.
יריב לוין: פה זה סיפור בעייתי.
יריב לוין: פה צריך להכפיף את ההכרעה שתתקבל במישור של המפלגה.
יריב לוין: עלול להיווצר מצב אבסורדי שבסוף יקבעו שהמפלגה נשארת בידי המיעוט מאיזו שהיא סיבה כי המוסד המרכזי של המפלגה החליט שהוא עומד עם העמדה של המיעוט.
ארבל אסטרחן: בהתפלגות של קדימה היו 14 מתוך 40.
ארבל אסטרחן: אם היו 21 מתוך 40 הם היו יכולים להיקרא סיעת הליכוד למרות שהם לא מייצגים את מפלגת הליכוד.
יריב לוין: זה מצב בלתי אפשרי.
יריב לוין: אי אפשר לעשות את זה.
יריב לוין: המקום היחיד שבו הייתי בא ואומר להשאיר את שם הסיעה כפי שהוא זה במצב שיש הסכמה, או בסיטואציה שבה הרוב נשאר בסיעה ורק המיעוט התפלג.
יריב לוין: גם זה אולי לא נכון, כי יכול להיות שהמיעוט התפלג על פי החלטה של המוסדות המרכזיים של המפלגה.
ארבל אסטרחן: ועדת הכנסת לא מתכתבת עם מפלגות.
ארבל אסטרחן: באים אליה לפחות שליש מחברי סיעה ואומרים שהם מתפלגים.
ארבל אסטרחן: אנחנו לא בודקים מי זה מוסדות המפלגה.
ארבל אסטרחן: אותו חלק שיתפלג ויקים מפלגה יקבל מימון.
ארבל אסטרחן: עכשיו מדברים על השם.
ארבל אסטרחן: בכל מקרה ועדת הכנסת קובעת את השם.
אייל יינון: פה נתת כללי אצבע לוועדת הכנסת שחייבת לפעול לפיהם.
אייל יינון: צריך להשאיר את זה לשיקול דעת ועדת הכנסת.
אייל יינון: יש סכנה שבגלל שהוועדה פוליטית יקבלו החלטות.
אייל יינון: .
ארבל אסטרחן: החלק שיזם את הפילוג לא יוכל להמשיך לשאת אלא אם רוב הסיעה הסכימה.
יריב לוין: זה יוצר התנגשות עם המוסדות המפלגתיים.
אייל יינון: זה המצב היום.
יריב לוין: הלכה היום סיעת קדימה והתפלגה לשניים.
יריב לוין: מה ההשפעה של זה על המפלגה?
ארבל אסטרחן: ועדת הכנסת צריכה לקבוע לגבי כל סיעה איזו מפלגה היא מייצגת.
ארבל אסטרחן: אנחנו תמיד ראינו את זה כך.
ארבל אסטרחן: בדרך כלל בא מיעוט ועוזב.
ארבל אסטרחן: כאשר שינוי רצו להיפרד מפריצקי לשלום, אז הסיעה בהסכמה התפלגה לשתי סיעות.
ארבל אסטרחן: סיעת שינוי נשארה סיעת שינוי, הוא היה סיעת יחיד שהקים לעצמו מפלגה.
ארבל אסטרחן: המקרים הנפוצים יותר זה שבא שליש שאינו רוב ומבקש מוועדת הכנסת להתפלג.
ארבל אסטרחן: אז הוא צריך להקים מפלגה או למצוא מפלגת מדף ולבקש מוועדת הכנסת להכיר בסיעה שלו כמייצגת את המפלגה כדי שהוא יוכל להתחיל לקבל כסף.
יריב לוין: זה מצב שהוא יחסית פשוט, כי אז למפלגה החדשה יש שם חדש, היא לא יכולה לשמור על השם הקיים.
יריב לוין: הבעיה מתעוררת כשהם אומרים שהם הרוב והם רוצים לאמץ את השם הקיים.
יריב לוין: זה הליך שמותר להם לעשות על פי חוק.
ארבל אסטרחן: הם יהיו סיעת הליכוד למרות שם לא ייצגו את מפלגת הליכוד.
יריב לוין: מתי נוצר המצב הזה?
ארבל אסטרחן: ועדת הכנסת היא זו שקובעת איזו סיעה מייצגת איזו מפלגה.
יריב לוין: מי קובע למי יש את הזכויות, או במקרה של מפלגת העבודה לקחת על עצמו את 100 מיליון השקל גירעון שיש להם?
יריב לוין: קובע את זה בית משפט?
ארבל אסטרחן: מי שעוזב הוא זה שעוזב.
יריב לוין: השאלה אם הוא עוזב את המפלגה או עוזב רק את הסיעה.
ארבל אסטרחן: יש הוראות שאותו חלק שהתפלג חייב להשתתף בתשלום החובות.
ארבל אסטרחן: אי אפשר לקחת חברי כנסת שלא יזמו שום עזיבה ולומר להם לחפש מפלגה ולחפש שם.
יריב לוין: יכולה להיות קביעה של בית משפט.
יריב לוין: מי הגורם שמכריע ביניהם בסכסוך על המפלגה?
ארבל אסטרחן: אני לא יודעת אם יכול להיווצר סכסוך על המפלגה.
אייל יינון: יכול להיווצר, כי יכולה להיות סתירה בין החלטת המוסדות המפלגתיים.
ארבל אסטרחן: הם לא צריכים לפעול לפי החלטת המוסדות.
אייל יינון: המוסדות המפלגתיים מחייבים את המפלגה לפי תקנונה הפנימי של המפלגה.
ארבל אסטרחן: תתאר לי סיטואציה.
אייל יינון: יכולה להיות סיטואציה שבה הליכוד מתפצל והרוב שיוזם את הפילוג רוצה לקחת איתו את השם.
ארבל אסטרחן: הרוב אומר שהוא רוצה להקים סיעה חדשה שתיקרא סיעת הליכוד.
ארבל אסטרחן: כרגע זה מתאפשר.
ארבל אסטרחן: ועדת הכנסת מאשרת את הסיעה החדשה שנקראת ליכוד.
ארבל אסטרחן: הסיעה שנשארה צריכה למצוא לה שם.
אייל יינון: אז מתכנס מרכז הליכוד וקובע שהליכוד כמפלגה הולך עם אותו מיעוט שנשאר נאמן אידיאולוגית למצע של הליכוד.
ארבל אסטרחן: מי שקובע איזו סיעה מייצגת מפלגה זו רק ועדת הכנסת.
אייל יינון: מי שקובע לגבי המפלגה עצמה זה התקנון שלה שקובע שהמרכז או הוועידה הם אלה שקובעים לגביה.
ארבל אסטרחן: הכנסת צריכה לדעת למי להעביר כל חודש כסף עבור חברי הסיעה.
אייל יינון: מה שיקרה זה שוועדת הליכוד תחליט שפלג X, שהוא הפלג הקטן יותר, הוא הליכוד.
ארבל אסטרחן: זה המצב.
אייל יינון: הכנסת תכיר בסיעת הרוב שהתפלגה כסיעת הליכוד ותעביר את הכסף לשם.
ארבל אסטרחן: בדיוק הפוך.
ארבל אסטרחן: אתה אומר שהרוב שמתפלג נשאר עם השם.
ארבל אסטרחן: מדובר בסיעה שהתפלגה, היא לא מייצגת שום מפלגה בכנסת.
אייל יינון: ועדת הכנסת צריכה לקבוע שהוא מייצג את הליכוד.
ארבל אסטרחן: ואז מה?
ארבל אסטרחן: נשארים חברי כנסת שלא יזמו שום פילוג ופתאום הם לא מייצגים מפלגה?
יריב לוין: מה אם זה הפוך במובן זה שהמוסדות המפלגתיים יחליטו שהם הולכים עם הרוב?
ארבל אסטרחן: הם יפנו לוועדת הכנסת.
יריב לוין: בואו נניח שהליכוד הוא מפלגה עשירה שיש בקופתה 10 מיליון שקל ויש סכסוך סביב שאלת הבעלים של הליכוד, הזכויות במצודת זאב, המותג הזה.
ארבל אסטרחן: אנחנו אומרים לחלק שהתפלג שאם הם רוצים מימון שוטף הם צריכים למצוא מפלגה.
יריב לוין: תעזבי את ועדת הכנסת והמימון.
ארבל אסטרחן: המפלגה היא אישיות משפטית, היא לא קשורה להתפלגויות.
יריב לוין: היא קשורה, כי הסיעות מייצרות מפלגות.
יריב לוין: לא יכולה להיות סיעה שאיננה מייצגת מפלגה.
ארבל אסטרחן: המפלגה היא האישיות המשפטית.
יריב לוין: יש היום שתי סיעות שהתפלגו.
יריב לוין: שתיהן רוצות להגיד שהן מפלגת הליכוד האמיתית.
יריב לוין: מה, הן ינהלו ביניהן הליך בבית משפט כדי לזכות בהכרה לגבי השאלה מי הבעלים של מפלגת הליכוד?
ארבל אסטרחן: סיעה היא לא הבעלים של מפלגה.
יריב לוין: הם שלוחיה של מפלגת הליכוד.
ארבל אסטרחן: יש הוראה בחוק המימון בהגדרה של סיעה: מפלגה שוועדת הכנסת הכירה בנציגה ובנציגיה בכנסת כסיעה.
יריב לוין: יש קשר בל יינתק בין הסיעה למפלגה.
ארבל אסטרחן: בוודאי שיכולה להיות.
ארבל אסטרחן: אם סיעה מתפלגת היא לא מייצגת מפלגה.
יריב לוין: יש היום שני פלגים בסיעה מסוימת שייצגה מפלגה מסוימת שהלכה לבחירות.
יריב לוין: שני הפלגים באים ואומרים שהם מיצגיה של המפלגה, שהם שייכים למפלגה ושותפים ביחד עם כל פעיליה לנכסיה, לשם שלה ולכל מה שיש.
יריב לוין: אין הליך בחוק שמגדיר את זה?
ארבל אסטרחן: אין הליך בחוק.
ארבל אסטרחן: יש מי שמוסמך לקבוע את זה.
ארבל אסטרחן: זאת ועדת הכנסת.
ארבל אסטרחן: יש פה בלבול בין הסיעה למפלגה.
ארבל אסטרחן: המפלגה היא אישיות משפטית בפני עצמה.
ארבל אסטרחן: היו חברי כנסת מ"עם אחד" שעברו פרסונאלית למפלגת העבודה.
ארבל אסטרחן: מפלגת "עם אחד" חדלה להיות מיוצגת בכנסת.
ארבל אסטרחן: עד היום ראינו את החלק שיוזם את ההתפלגות, את זה שצריך לחפש לעצמו מפלגה.
ארבל אסטרחן: הוא יכול לחשוב אם להקים מפלגה או לא להקים מפלגה.
ארבל אסטרחן: חברי הסיעה שלא יזמו את ההתפלגות הם אלה שממשיכים לייצג את המפלגה שמטעמה הם נבחרו.
ארבל אסטרחן: הם גם ימשיכו לקבל את המימון עבור אותה מפלגה.
ארבל אסטרחן: לפי זה עלול להיות מצב שתהיה סיעת הליכוד וסיעה אחרת עם שם אחר שתייצג את מפלגת הליכוד ותקבל את מימון המפלגות עבור מפלגת הליכוד.
יריב לוין: זה מצב שאסור לייצר אותו.
יריב לוין: זה מצב נורא.
ארבל אסטרחן: יש משהו לא הוגן בכך שלח"כים שלא יזמו שום התפלגות ושום דבר אומרים למצוא שם.
יריב לוין: ההוגן ולא הוגן פה זאת שאלה של רקע ושאלה של הרבה מאוד דברים.
יריב לוין: זה סיפור לא כל כך פשוט.
אייל יינון: היום הלא הוגן יכול להיות הפוך, שקבוצה שולית.
יריב לוין: השאלה איך אנחנו יוצרים את הקורולציה הזאת.
יריב לוין: האם השם של הליכוד הוא זכות של הסיעה, האם הוא זכות של המפלגה?
אייל יינון: יש את המותג בכנסת ואת המותג הציבורי.
אייל יינון: אין קשר במצב הקיים בין שניהם.
אייל יינון: זה דבר שצריך לחשוב עליו.
אייל יינון: צריך לעשות על זה דיון נוסף.
ארבל אסטרחן: בזמנו שאלו אותי בדברים האלה.
יריב לוין: יכולה לבוא מפלגה חדשה, סיעה כזאת שהתפלגה ולהגיד שהיא רוצה לקרוא לעצמה מפלגת המרכז.
יריב לוין: זאת מפלגה רשומה.
ארבל אסטרחן: יכול להיות שוועדת הכנסת לא תאשר.
ארבל אסטרחן: היא תגיד שיש פה חשש להטעיה.
יריב לוין: חייב להיות איזה שהוא לינקז' בין מה שקורה ברשם המפלגות למה שקורה פה.
יריב לוין: זה לא יכול להתנהל בשני עולמות מקבילים.
יריב לוין: זה דבר שצריך למצוא לו פתרון.
ארבל אסטרחן: כאשר רוצים לדעת מי זה הרוב, אז כתוב שאם הסיעה התפלגה לסיעות שוות בגודלן, רואים לעניין זה, את הסיעה החדשה שמעה נמנה חבר הכנסת שעמד בראש רשימת המועמדים לכנסת, כגדולה יותר, ואם חדל לכהן כחבר הכנסת או שחדל להימנות על הסיעה שהתפלגה – הבא אחריו באותה רשימת המועמדים.
ארבל אסטרחן: יש סעיף חדש על רשימת הסיעות.
ארבל אסטרחן: זה משהו שקורה בפועל אבל לא מעוגן בתקנון.
ארבל אסטרחן: מזכיר הכנסת יערוך רשימה של סיעות הכנסת, בסדר יורד לפי מספר החברים בכל סיעה; סדרן של סיעות שבהן מספר החברים שווה ייקבע (1) בין סיעות שהשתתפו בחלוקת המנדטים לאותה הכנסת - לפי מספר הקולות שקיבלה כל סיעה בבחירות; (2) בין סיעות שאחת מהן לפחות הוקמה כסיעה חדשה באותה הכנסת בשל התפלגות או מיזוג סיעות - לפי המספר הממוצע של קולות שקיבל בבחירות כל חבר מחברי כל אחת מהסיעות;
יריב לוין: אני בעד לעשות את החיים הרבה יותר קלים.
יריב לוין: אם יש מיזוג או פילוג בסיטואציה הזאת כשיש מספר חברים שווה, רואים אוטומטית את המתמזג או המתפלג כקטן יותר.
יריב לוין: בשביל מה כל התחשיבים האלה?
יריב לוין: למה להתחיל לעשות מכפלה של הקולות?
יריב לוין: בשביל מה לשבור את הראש עם כל הנוסחאות האלו?
יריב לוין: אני חושב שזה יותר נכון מאשר להיכנס לכל החישובים, כי החישובים מבוססים על ייחוס שאתה עושה בדיעבד.
יריב לוין: זה נראה לי לא במקום.
רונית: גם בוועדת בחירות זה לפי מספר.
רונית: אם תחלק את זה פר מספר לאף אחד לא יהיו טענות כלפיך.
יריב לוין: גם פה לא יהיו טענות.
רונית: אני חושבת שכן.
רונית: זה מאוד פוליטי.
רונית: אל תסתכלו רק על העניין המשפטי, תסתכלו גם על העניין הפוליטי שהוא מאוד מאוד קריטי.
יריב לוין: זה לא משפטי, זה פוליטי.
יריב לוין: ברגע שנוצר אקט של מיזוג או פילוג אי אפשר לייחס את הכוונה של הבוחרים בנקודה הזאת.
יריב לוין: פה נוצר ניתוק.
רונית: אתם לא יודעים איזה ריב יש בין חד"ש לרע"ם-תע"ל.
רונית: לשניהם יש 4 מנדטים.
אייל יינון: לנוסחה המתמטית יש כוח.
יריב לוין: זה לא קריטי, אבל זה נראה לי מסובך.
ארבל אסטרחן: סעיף חדש שמוצע לקבוע זה סעיף על יו"ר הסיעה וסמכויותיו.
ארבל אסטרחן: היום יו"ר הסיעה נזכר לנו בתקנון.
ארבל אסטרחן: אם מגיעים שני ממלאי מקום מאותה סיעה ויש מחלוקת מי מהם מייצג את הסיעה, יו"ר הסיעה מחליט.
ארבל אסטרחן: לא מוגדר לנו מי הוא יו"ר הסיעה.
ארבל אסטרחן: מוצע לקבוע שכל סיעה תבחר יו"ר לסיעה, ורשאית היא לבחור לו ממלא מקום, ותודיע את שמם ליו"ר הכנסת; הסיעה רשאית להחליף, בכל עת, את יושב הראש וממלא מקומו.
יריב לוין: 3 זה חזרה על מה שנאמר ב1(ג)?
אייל יינון: לא כתוב שזה זהות.
יריב לוין: הייתי מציע להחליף בין 2 ל-3 את הסדר כך שנלך מהקל אל הכבד.
יריב לוין: אם הן השתתפו זה ככה, אם הן התפלגו זה ככה.
ארבל אסטרחן: נהפוך את הסדר.
ארבל אסטרחן: (ב) כל עוד לא הודיעה הסיעה ליושב-ראש הכנסת את שמו של יושב ראש הסיעה, יראו כיושב ראש הסיעה את חבר הכנסת שעמד בראש רשימת המועמדים שמתוכה נבחרו חברי הסיעה לכנסת, ואם חדל לכהן כחבר הכנסת או שחדל להימנות על אותה סיעה – הבא אחריו באותה רשימת מועמדים.
ארבל אסטרחן: (ג) הודעות מטעם הסיעה ייחתמו בידי יושב ראש הסיעה או בידי חבר הסיעה שיושב ראש הסיעה הסמיכו לכך בכתב.
יריב לוין: מעבר לסמכות שקבועה ב3(ג) יש עוד סמכויות ליושב-ראש הסיעה?
אייל יינון: לא כלפי הכנסת.
אייל יינון: בתוך הסיעה הם רשאים להחליט מה שהם רוצים.
ארבל אסטרחן: אין מצב שהוא מודיע את שמות הדוברים?
ארבל אסטרחן: זה לא מגיע מיו"ר הסיעה?
אייל יינון: לא.
ירדנה מלר-הורוביץ: כאשר היו לנו חילוקי דעות במליאה ביקשנו את הודעת יו"ר הסיעה.
אייל יינון: בפועל אנחנו עובדים מול מנהלי הסיעות.
יריב לוין: מכוח איזו סמכות?
יריב לוין: מי מסמיך את מנהל הסיעה?
יריב לוין: הם שלוחיו של יושב-ראש הסיעה.
אייל יינון: אני לא חושב שזה מעוגן באיזה שהוא מקום.
אייל יינון: זה מה שנעשה בפועל.
יריב לוין: השאלה אם זה לא מה שאנחנו צריכים לעשות עכשיו.
ארבל אסטרחן: בטיוטה הקודמת היה כתוב אם צריך להזכיר את מנהלי הסיעות.
ארבל אסטרחן: אגב, מנהלי הסיעות נזכרים בכללי המימון.
יריב לוין: אפשר להכניס את זה כשנגיע לנושא של הצוות המינהלי.
יריב לוין: אני חושב שצריך להגדיר את זה.
יריב לוין: מי אמור לדבר בהצעת אי אמון כשמתעוררת מחלוקת בסיעה?
יריב לוין: מי מכריע?
ירדנה מלר-הורוביץ: יו"ר הסיעה.
ירדנה מלר-הורוביץ: קרה לנו במליאה שהיו חילוקי דעות ויו"ר הסיעה החליט.
אייל יינון: החזקה שלנו היא שיו"ר הסיעה מייצג את הסיעה.
יריב לוין: זה נחשב כהודעה מטעם הסיעה?
ארבל אסטרחן: השאלה אם (ג) זה סעיף שאפשר לעמוד בו.
יריב לוין: איך מודיעים לכם מי חבר הכנסת שידבר מטעם סיעה מסוימת?
אייל יינון: בטלפון.
יריב לוין: זה לא בהודעה חתומה על ידי יושב-ראש הסיעה.
ארבל אסטרחן: כשמגישים אי אמון?
ירדנה מלר-הורוביץ: יו"ר הסיעה חותם.
אייל יינון: אפשר לכתוב שהודעות מטעם סיעה ייחתמו בידי יושב-ראש הסיעה או בידי חבר הסיעה שיושב-ראש הסיעה הסמיכו לכך או בידי מנהל הסיעה שיושב-ראש הסיעה הסמיכו לכך.
אייל יינון: אפשר להוריד את (ג), אין חובה שהוא יהיה.
ארבל אסטרחן: אנחנו נדע שכשהוא מודיע לנו משהו זה על דעת הסיעה.
ארבל אסטרחן: אנחנו מוכנים שמנהל סיעה יחתום על אי אמון או על רציפות?
יריב לוין: אני לא יודע אם הניסוח בעייתי.
יריב לוין: השאלה למה מתייחסת המילה "הודעות"?
יריב לוין: האם היא מתייחסת להודעה שאתה מוסר במליאה?
ארבל אסטרחן: פה זה הודעות בכתב.
ירדנה מלר-הורוביץ: ברור שמנהל הסיעה שואב את הכוח שלו מיו"ר סיעה.
ירדנה מלר-הורוביץ: המעמד פה הוא ליו"ר סיעה.
ירדנה מלר-הורוביץ: הוא בעצם במו"מ עם מזכירות הכנסת.
יריב לוין: צריך לנסח את זה כך שהוא בא כוח הסיעה לא לעניין חוקי הבחירות אלא לעניינים הפנימיים של הכנסת.
ארבל אסטרחן: בחוק המימון כתוב שהודעות והצהרות של סיעה יבואו מאת בא כוח הסיעה.
יריב לוין: צריך איכשהו לחדד את זה.
ארבל אסטרחן: הוא מייצג את הסיעה.
ארבל אסטרחן: אם הוא ייתן מכתב אחד ורוב חברי הסיעה יתנו מכתב אחר, ברור שהם גוברים.
יריב לוין: אולי נכתוב שהיושב-ראש יכול להודיע או לחתום בשם הסיעה והחזקה תהיה שזאת החלטת הסיעה אלא אם הודיעו בכתב ברוב חברי הסיעה אחרת.
יריב לוין: אנחנו נעצור פה ונמשיך בשבוע הבא.
יריב לוין: מונחת בפנינו פנייתו של מזכיר הכנסת לפיה ועדת הכנסת מתבקשת לקבוע מסגרת זמן לדיון בהחלטת הממשלה בהתאם לסעיף 31(ב) לחוק-יסוד: הממשלה, להעביר לשר ישראל כ"ץ את הסמכויות הנתונות לשר הפנים בהתאם לסעיף 12ב לחוק הרשויות המקומיות (מימון בחירות), התשנ"ג-1993, וזאת לגבי בקשות שבהן עולה חשש לניגוד עניינים בהפעלת סמכותו.
יריב לוין: בעבר ההחלטה הייתה לקיים דיון סיעתי של 3 דקות.
יריב לוין: אני מציע שננהג כך גם בבקשה זו.
יריב לוין: אם כך מי בעד דיון סיעת של 3 דקות?
יריב לוין: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין ההצעה אושרה
יריב לוין: ההחלטה נתקבלה פה אחד אין נמנעים אין מתנגדים.
יריב לוין: אני קובע כי הדיון הסיעתי על הודעת הממשלה להעברת סמכויות בין השרים יהיה של 3 דקות לסיעה.
יריב לוין: תודה רבה לכולם .
יריב לוין: אנחנו נתחיל לבקשתו של יושב ראש ועדת הכספים, חבר הכנסת גפני וחבר הכנסת יחימוביץ מהנושא השלישי על סדר היום: קביעת ועדה לדיון בהצעת חוק לתיקון פקודת מיסי עירייה ומיסי הממשלה (פיטורין)(בתי ספר להכשרה מקצועית), התשס"ט-2009, הצעת חברת הכנסת שלי יחימוביץ מס' פ/1204/18.
יריב לוין: לבקשתכם, אני מתחיל בזה.
יריב לוין: בעקבות הידברות שהיתה בין יושב ראש ועדת החינוך ויושב ראש ועדת הכספים מוצע להעביר את הצעת החוק בוועדה משותפת של ועדת החינוך, התרבות והספורט, וועדת הכספים בהרכב הבא: מטעם ועדת החינוך - - -
משה גפני: לפני שאתה קורא, מטעם ועדת הכספים זה: חבר הכנסת ציון פיניאן, חבר הכנסת חיים אורון, וחבר הכנסת יצחק וקנין.
יריב לוין: אז אני שוב חוזר מטעם ועדת החינוך: חבר הכנסת זבולון יושב-ראש, חברת הכנסת רונית תירוש, חבר הכנסת אליעזר מנחם מוזס.
יריב לוין: מטעם ועדת הכספים: חבר הכנסת ציון פיניאן, חבר הכנסת יצחק וקנין, חבר הכנסת חיים אורון.
יריב לוין: מי בעד ההצעה הזאת?
יריב לוין: נדמה לי, שלי, שגם את יכולה להצביע.
יריב לוין: אבל, אין בעיה.
יריב לוין: ה צ ב ע ה בעד - רוב נגד - אין נמנעים - אין קביעת ועדה לדיון בהצעת חוק לתיקון פקודת מסי העירייה ומסי הממשלה (פיטורין)(בתי ספר להכשרה מקצועית), התשס"ט-2009, הצעת חברת הכנסת שלי יחימוביץ (פ/1204/18), אושרה פה אחד.
יריב לוין: אושר כאמור.
משה גפני: אישור נאום ראש ממשלת איטליה בשפה האיטלקית במליאת הכנסת
יריב לוין: לנושא הראשון אמור להיות פה היושב ראש.
יריב לוין: לכן, אני אעבור בינתיים לנושא השני שהוא גם השני על סדר היום.
יריב לוין: אני מציע שנעבור קודם כל לנושא השני לנאום ראש ממשלת איטליה – אישור נאום ראש ממשלת איטליה בשפה האיטלקית במליאת הכנסת.
יריב לוין: אני אקריא את פנייתו של מזכיר הכנסת איל ינון שכותב כך: "נתבקשתי על-ידי יושב-ראש הכנסת חבר הכנסת ראובן (רובי) ריבלין לפנות אליך בנושא שבנדון כדלקמן.
יריב לוין: ביום רביעי, י"ט בשבט התש"ע, 3 בפברואר 2010, עתיד לבקר בכנסת ראש ממשלת איטליה מר סילביו ברלוסקוני המבקש לשאת דברים בפני המליאה.
יריב לוין: במסגרת החלטות ועדת הכנסת בעניין רשות דיבור לאורחים שהינם ראשי מדינות במליאת הכנסת, מבקש יושב-ראש הכנסת את אישור הוועדה לכך שראש ממשלת איטליה ישא דברים באיטלקית במליאת הכנסת במועד זה.
יריב לוין: " אני הייתי מציע לוועדה לאשר את הבקשה.
יריב לוין: אני חושב שראוי ונכון שסילביו ברלוסקוני יהיה המנהיג הזר הראשון שינאם בפני הכנסת השמונה-עשרה.
יריב לוין: אני חושב שזה יהיה לכבוד לנו, וגם יהיה הבעת הערכה גם לעמדה האישית שלו, וגם לעמדה של איטליה והעם האיטלקי בכלל שבהחלט עומדים לצד ישראל לא אחת במאבקים שאנחנו מנהלים בזירה הבין-לאומית.
יריב לוין: אני הייתי מציע לאשר את הבקשה תוך שוועדת הכנסת מביעה בהחלט את העובדה שהיא מקדמת בברכה את נשיא איטליה ושמחה לקבל את ההחלטה הזאת.
יריב לוין: ה צ ב ע ה בעד - רוב נגד - אין נמנעים - אין אישור נאום ראש ממשלת איטליה בשפה האיטלקית במליאת הכנסת אושר פה אחד.
יריב לוין: אין נמנעים, אין מתנגדים, אושר.
יריב לוין: נעבור לנושא השלישי.
יריב לוין: אבל, לא.
יריב לוין: אני צריך שחיים כץ יציג אותו.
יריב לוין: את מציגה אותו?
ארבל אסטרחן: כן, ביקשו ממני להציג את זה.
יריב לוין: אז אני עובר לנושא השלישי – בקשת יושב ראש ועדת העבודה והרווחה והבריאות להקדמת הדיון בהצעת חוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2004 (תיקוני חקיקה) (תיקון מס' 7), התש"ע-2009 לפני הקריאה השנייה והשלישית.
יריב לוין: בקשת יושב ראש הכנסת לקיים אירוע מיוחד לציון יום כינונה של הכנסת במליאת הכנסת
יריב לוין: שלום, אדוני.
יריב לוין: אני רואה שהיושב ראש נכנס, אז אנחנו נעבור ישר לנושא הראשון, ואחר כך אנחנו נסיים בעניין הזה.
יריב לוין: לא נעכב את אדוני.
יריב לוין: אני מברך את יושב-ראש הכנסת ראובן ריבלין שמגיע אלינו לצורך הדיון בבקשתו לקיים אירוע מיוחד לציון יום כינונה של הכנסת במליאת הכנסת.
יריב לוין: אדוני היושב ראש, בבקשה.
ראובן ריבלין: אדוני היושב ראש, חברת הכנסת זוארץ, בט"ו בשבט הבא עלינו לטובה ימלאו 61 שנים לכנסת ישראל.
ראובן ריבלין: בשנות ה-60 לא יכולנו לעשות חגיגה רבתי לכנסת מהטעם הפשוט שכולנו היינו מצויים בפגרת בחירות, ועדיין לא זכתה הכנסת שחברת הכנסת זוארץ ואדוני היושב ראש ייבחרו לכנסת ישראל לתפארת מדינת ישראל והכנסת.
ראובן ריבלין: ולכן, אני רואה את שנת ה-61 כשנה המציינת את החגיגות הכוללות ל-60 שנה לקיומה של הכנסת, למרות שהם מצוינים דווקא בשנת ה-61, ואני מבקש באמת לקיים באותו יום אירוע מיוחד.
ראובן ריבלין: לצורך כך אני מבקש מוועדת הכנסת מספר אישורים.
ראובן ריבלין: האישור הראשון הוא – ט"ו בשבט נופל ביום שבת, ולכן אנחנו יכולים לקיים את חגיגות ט"ו בשבט רק ביום השני שלפני, או ביום שני שלאחרי, ואנחנו רוצים כמה שסמוך לט"ו בשבט וליום הנטיעות.
ראובן ריבלין: אנחנו מבקשים לקיים אותו ביום שני, הראשון לחודש פברואר 2010 למניינם.
ראובן ריבלין: אני מבקש לקיים באותו יום מספר אירועים אשר מחייבים אותנו להכריז על אותו יום כיום מיוחד ולא כיום דיון בכנסת, שכן הדבר הזה מאפשר לי להימנע מהוראת החוק הקובעת שביום הראשון לדיוני הכנסת בשבוע תייחד הכנסת את הסעיף הראשון להצעות אי-אמון.
ראובן ריבלין: הואיל ואני לא רוצה לפגוע בחוק הכנסת, ואני רוצה לקיים גם יום מאוד מיוחד, אני מבקש שבאותו שבוע תהיה ישיבת כנסת מיוחדת לציון יובל ה -60 - 61 של הכנסת, ולקבוע שדיוני הכנסת באותו שבוע יחלו ביום שלישי, ויסתיימו ביום רביעי.
ראובן ריבלין: זאת אומרת, הכנסת לא תבטל מזמנה, ולעומת זאת לא תחרוג מתקנונה.
ראובן ריבלין: זאת אומרת שהיום הראשון באותו שבוע יהיה יום שלישי, ויום שני ייוחד כולו לאירוע המיוחד שאנחנו מבקשים לקיים אותו.
ראובן ריבלין: דברים נוספים שאני מבקש אישור הוועדה - וזאת אני אומר לאדוני לאחר שגם דיברתי איתו אישית כמובן, וגם לאחר שקיימתי מפגש עם כל ראשי הסיעות או ממלאי מקומם, וקיימתי גם דיונים בנשיאות הכנסת והחלפת דעות.
ראובן ריבלין: אנחנו מבקשים באותו יום לקרב את הנוער לבית המחוקקים, ואנחנו רואים זאת משימה חשובה ביותר.
ראובן ריבלין: כדי להמחיש אני אתן שתי דוגמאות.
ראובן ריבלין: אחת תבוא בפניכם בטלוויזיה, והאחרת היא ממעשה שהיה הבוקר.
ראובן ריבלין: הבוקר אנחנו קיימנו פיילוט ראשון בביקור גני ילדים, גני חובה, בכנסת.
ראובן ריבלין: כל מי שירצה לבוא ולחזות בחוכמתם, בחדות האבחנה של נכדנו, בננו, ילדנו הצעירים והקטנים, יכול לחזות זאת מעל כל אמצעי התקשורת היום כאשר גן ילדים, לא של מחוננים ביותר – דרך אגב, התברר אחר כך שבגן ילדים זה למדו גם בניו של ראש הממשלה, הדברים אינם מעלים, ואינם מורידים לעניין הזה – אבל, היכולת שלהם לבוא בגיל ארבע וחצי, חמש, שש, לבוא ולדבר על הכנסת ועל תפקידה, ועל מנורת שבעת הקנים, ועל הנושא של מעמדה של הכנסת ותפקידה של הכנסת.
ראובן ריבלין: זה דבר משובב לב שהם באים ונכנסים לכנסת.
ראובן ריבלין: הם מקבלים פספורט לכניסה לכנסת שבו הם יכולים למלא את שמם, בו הם מקבלים חותמת – דבר שמאוד היה מרשים מבחינת הרצון והביקוש של הציבור לראות את המעשה של בית המחוקקים שלנו, של הכנסת, של סמל הריבונות.
ראובן ריבלין: זה דבר שבא לידי ביטוי עם ילדים בני ארבע וחצי עד שש באמת בצורה שהיא היתה מעוררת התפעלות.
ראובן ריבלין: בנוסף לכך, אנחנו למדנו גם מבתי פרלמנט מסורתיים ביותר, ומי כמו בית הלורדים מסורתי יותר בכל מה שקשור לשמירה על כבודה של הכנסת.
ראובן ריבלין: היתה לנו התלבטות רבה לגבי רצוננו לשתף את בני הנוער ביום המיוחד והחגיגי לציון 60 -61 שנה לקיומה של הכנסת.
ראובן ריבלין: רצינו רק לבוא ולהמחיש כיצד נהג בית הלורדים כאשר הזמין תלמידים לבוא ולהשתתף בדיון מיוחד שנערך לרגל איזשהו ציון מאורע בבית הלורדים הבריטי.