GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זאב אלקין: אני לא דובר של ועדת השרים אבל זה נכון שהיא התנגדה גם לחוק וגם לבקשת הפטור ובהתאם לזה עמדת הקואליציה הולכת עם עמדת ועדת שרים, כמו שאנחנו נוהגים כאן, לפי בקשות הפטור, בדרך כלל כשאנחנו מתנגדים לפטור.
זאב אלקין: אני חייב לציין שהצעת החוק הזו הונחה על שולחן הכנסת ב- 14 בדצמבר, כשבועיים ועוד מעכשיו, כאשר נדמה לי שהחקיקה הפרטית הדומה לה הייתה כבר מזמן בקנה, יכול להיות שאפילו עברה במליאה.
מוחמד ברכה: ההצעה הפרטית לא דומה לה, זה משהו אחר, יש את העניין של האחריות והאחריות הפלילית
זאב אלקין: יש פה שני דברים, מבחינת התוכן ההצעה הזו שונה מהממשלתית ושנה מחלק מהפרטיות ולכן הממשלה מתנגדת.
זאב אלקין: מבחינת קדימות הדיון, אם זה היה מונח מזמן ממילא זה היה מוצמד, בגלל שזה הונח סמוך מאד, בתוך השבועיים מאז שהונחו הפרטיות, זו הסיבה שהכנסת לא הצמידה.
זאב אלקין: אם ניתן פה פטור מחובת הנחה ייפתח כאן מרוץ שלמעשה, על כל הצעת חוק שתהיה טרם ההצבעה יניחו עוד הצעות חוק כאלה ולאחר מכן אנחנו נאשר את הפטור כדי להצמיד את זה בדיעבד, לא נצא מזה.
זאב אלקין: אני חושב שנכון עשתה הממשלה שהיא מתנגדת לפטור.
מוחמד ברכה: הצעת החוק הזו לא דומה לפרטיות, הפרטיות מדברות על אחריות פלילית של קטינים בעניין של צריכת משקאות אלכוהוליים.
מוחמד ברכה: אני חושב שאין שום סיבה, הדברים יבואו על מקומם בשלום עם ההיגיון הבריא הוא שישלוט.
מוחמד ברכה: זה לא דומה להצעות החוק הפרטיות.
מוחמד ברכה: דבר שני, דברתי עם השר אהרונוביץ והוא אמר שהמניע להתנגדות היה שזו הרחבה.
מוחמד ברכה: אמרתי לו שנעשה את זה בתיאום עם הצעת החוק הממשלתית.
מוחמד ברכה: זו לא הצעת חוק של מוחמד ברכה, אל תפחדו מזה.
מוחמד ברכה: זו הצעה של כל חברי הוועדה.
יריב לוין: חבר הכנסת זאב, אחריו חבר הכנסת מילר עם הצעת פשרה ונעבור להצבעה.
נסים זאב: לא צריך להיות בעיוורון מוחלט, שכל מה שהכנסת מחוקקת, או חברי הכנסת רוצים לחוקק והממשלה כבר חשבה על זה, אז יש תחרות בין הממשלה מי יוביל את החוק הזה.
נסים זאב: גם אם נצא מנקודת הנחה שהממשלה יש לה חוק כל כך רחב שזה גפרור קטן בשבילה, אדרבה, אני חשוב שהוועדה למלחמה בנגע הסמים היא ועדה שצריכה להוביל חוקים מהסוג הזה והממשלה צריכה לתת את כל הגיבוי לוועדה הזו, שיושבת על המדוכה שעות רבות ודנה בסוגיות כאלה.
נסים זאב: דבר נוסף, אני אומר שזה לא אותו חוק ואם יש הרחבה יש נכונות לצמצם ושזה לא יעמוד בסתירה עם הממשלה, מה הבעיה של הממשלה לצאת נגד החוק הזה, אדרבה, צריך לתמוך בחוק כזה.
אלכס מילר: אני רוצה להציע הצעת פשרה, שחבר הכנסת ברכה יפנה לאחד מהשרים בבקשה לערער על ההחלטה ואנחנו נתייחס בוועדה לערעור שיהיה ואז נצביע פה.
אלכס מילר: אני חושב שהממשלה לא מיצתה את ההליך.
אלכס מילר: אני חושב, כמו חבר הכנסת זאב, שהצעת החוק חשובה, עצם הדיון ועצם חקיקת החוקים על ידי הוועדות זה דבר חשוב ואסור להתעלם מהעבודה שנעשית בוועדות הכנסת.
אלכס מילר: הייתי מציע למצות עד הסוף את ההליך - - -
אברהם מיכאלי: אני מציע שהשר לביטחון פנים יעלה את זה.
יריב לוין: חבר הכנסת ברכה, הציע חבר הכנסת מילר הצעה ברורה, זה תלוי בך, האם אתה רוצה למשוך את הבקשה או שנצביע עכשיו.
מוחמד ברכה: אני לא רוצה שהדברים יפלו.
זאב אלקין: הקואליציה לא מתנגדת להצעה.
מוחמד ברכה: לידיעת היושב ראש וחברי הוועדה, דברתי דווקא על הרעיון הזה עם השר אהרונוביץ והוא קיבל אותו אבל הוא בעצמו לא יכול כי הוא חבר הוועדה והוא התנגד, לכן צריך להיות שר אחר.
מוחמד ברכה: השר לביטחון פנים בעצמו גם תומך במהלך הזה, אנחנו לא מדברים על תמיכה ואי תמיכה בחוק עכשיו.
יריב לוין: ברור לגמרי, אנחנו צריכים להצביע עכשיו על שאלת הפטור, אלא אם אתה תאמר לנו שאתה מבקש למשוך את הבקשה שלך כדי לאפשר לך עוד התדיינות מול ועדת שרים לחקיקה, זו השאלה היחידה שעומדת על השולחן, זו החלטה שלך, אני לא אקבע לך.
יריב לוין: אם תרצה נקיים הצבעה ברגע זה, תרצה לדחות, אני אדחה.
אברהם מיכאלי: תמשוך, אני אעזור לך להגיש ערעור
מוחמד ברכה: אפשר להצביע כדי לא לחזור על הדיון שוב.
מוחמד ברכה: לא נביא את זה להצבעה עד - - -
יריב לוין: זאת אומרת שאתה מבקש כרגע לקיים הצבעה.
מוחמד ברכה: אני מציע פשרה אחרת.
יריב לוין: אני מביא להצבעה כשאני אומר שחבר הכנסת ברכה מבקש להביא את זה להצבעה הוא רק מעיר ואומר שהוא מתחייב לא לקדם את זה כל עוד - - -
זאב אלקין: לא נוכל לקבל את זה, את הפשרה של חבר הכנסת מילר אנחנו מקבלים.
יריב לוין: מותר לו להגיד מה שהוא רוצה.
מוחמד ברכה: אני מציע הצעת פשרה.
יריב לוין: חבר הכנסת ברכה, יש כאן כללים פשוטים ואתה מכיר אותם טוב ממני.
מוחמד ברכה: עוד שבועיים אני לא צריך פטור מחובת הנחה.
יריב לוין: להעלות להצבעה או שאתה מושך?
מוחמד ברכה: אני מושך את הבקשה.
יריב לוין: נעבור לנושא הבא.
יריב לוין: ערעורו של חבר הכנסת מיכאל בן ארי על החלטת יושב ראש הכנסת לבטל את הצעתו הרגילה לסדר היום שכבר אושרה, ודיון עקרוני בסוגיית הגבלת תוכן הנושאים שחבר כנסת רשאי להעלות במסגרת הצעה לסדר היום.
יריב לוין: מדובר בערעורו של חבר הכנסת מיכאל בן ארי על החלטת יושב ראש הכנסת לבטל את הצעתו הרגילה לסדר היום שכבר אושרה, בעניין ציון 19 שנה להירצחו של חבר הכנסת לשעבר הרב כהנא.
יריב לוין: בעקבות הישיבה הקודמת והדיון שהתקיים כאן, ניסיתי לבוא בדברים כדי לנסות ולהגיע להסכם שיהיה מוסכם על יושב ראש הכנסת ועל חבר הכנסת בן ארי.
יריב לוין: הדבר לא עלה בידי, לא עלה בידי כבר בשלב הראשון כך שלא נזקקתי לשמוע מה עמדתו של חבר הכנסת בן ארי כי לא הייתה הצעה עליה בכלל אפשר היה לדון.
יריב לוין: מעירים לי כאן שלא מדובר בהצעה שאושרה ובוטלה אלא הצעה שהוגשה ולא אושרה, אני חושב שהטרמינולוגיה לא כל כך חשובה.
יריב לוין: בשורה התחתונה מבקש חבר הכנסת בן ארי לערער באופן שהוועדה תקבע שההצעה כן תועלה לדיון כהצעה רגילה לסדר היום, בנוסח כפי שהוא הציע אותה.
יריב לוין: אני מציע שנקיים את ההצבעה בסוגיה הזו בשני חלקים.
יריב לוין: החלק הראשון יהיה על עצם הבקשה של חבר הכנסת בן ארי והייתי מציע להצביע גם על תוספת על הצעה שתאמר שועדת הכנסת סבורה כי ראוי שהשימוש בסמכות יושב ראש הכנסת שלא להעלות הצעה לסדר היום על שולחן הכנסת ייעשה בצמצום ותוך שמירה מרבית על חופש הביטוי של חברי כנסת, זאת כמובן בהנחה שתידחה הבקשה של חבר הכנסת בן ארי ויוחלט על עמדת יושב ראש הכנסת.
יריב לוין: אני מבקש להביא את העניין להצבעה, מי בעד לקבל את ערעורו של חבר הכנסת בן ארי?
יריב לוין: הצבעה בעד – 3 נגד – 3 נמנעים - אין הערעור לא התקבל.
יריב לוין: שלושה בעד, שלושה נגד, לפיכך אני קובע שהערעור לא התקבל, כדי שערעור יתקבל צריך רוב.
יריב לוין: כשאין רוב ערעור לא מתקבל.
יריב לוין: אני מבקש לעבור להצבעה על הנוסח על הערה ביחס לאופן השימוש בסמכות היושב ראש.
יריב לוין: אני אחזור שוב על הנוסח, אני מבקש, מעבר לדחיית הערעור לקבל החלטה שאומרת, ועדת הכנסת סבורה כי ראוי שהשימוש בסמכות יושב ראש הכנסת שלא להעלות הצעה לסדר היום על שולחן הכנסת ייעשה בצמצום ותוך שמירה מרבית על חופש הביטוי של חברי הכנסת.
מיכאל בן-ארי: אני מערער על הדיון הזה.
יריב לוין: אני אאפשר לדבר, לא באמצע הצבעה.
יריב לוין: מי בעד התוספת להחלטה?
אברהם מיכאלי: לא הבנו על מה ההצבעה.
יריב לוין: אני אקריא שוב, מאחר והחלטנו לא לקבל את ערעורו של חבר הכנסת בן ארי, אני מבקש להוסיף תוספת להחלטה, שבעיני היא חשובה, והיא אומרת כך, ועדת הכנסת סבורה כי ראוי שהשימוש בסמכות יושב ראש הכנסת שלא להעלות הצעה לסדר היום על שולחן הכנסת ייעשה בצמצום ותוך שמירה מרבית על חופש הביטוי של חברי הכנסת.
יריב לוין: על מנת שלא תצא מכאן החלטה גורפת אלא החלטה מצמצמת.
יריב לוין: אני עובר להצבעה, מי בעד התוספת שאני מציע?
יריב לוין: הצבעה בעד – 4 נגד – אין נמנעים – אין ההחלטה התקבלה
יריב לוין: אין מתנגדים, אני קובע שההצעה התקבלה, חבר הכנסת בן ארי יש לך אפשרות לבקש רביזיה על ההצבעה, מותר לך.
מיכאל בן-ארי: אני מערער על הדיון, שינית את סדר הדיון.
יריב לוין: אני קובע את סדר הדיון ולא אף אחד אחר, אתה יכול לבקש רביזיה על ההחלטה, אם תבקש רביזיה היא תידון במועד אחר לא עכשיו.
מיכאל בן-ארי: אני מבקש רביזיה
יריב לוין: נדון ברביזיה במועד אחר, תודה לכולם הישיבה נעולה.
יריב לוין: נחליט בעניין אחרי שנשמע את נציג או נציגת הנשיאות כשיהיו כאן.
יריב לוין: (לאחר הפסקה)
יריב לוין: אלכס, אתה רוצה שנעשה הפסקה, אני לא אעכב אותך.
יריב לוין: אתה רוצה שנעלה את הערעורים עכשיו?
יריב לוין: אני אעצור את הדיון.
יריב לוין: נעשה הפסקה בדיון של התקנון לטובת הנושא של הערעורים.
יריב לוין: חברת הכנסת מירי רגב איננה ולפיכך אנחנו לא נוכל לדון בערעור והוא למעשה נדחה.
יריב לוין: הערעור יורד.
יריב לוין: לגבי הערעור של חבר הכנסת אופיר פינס-פז.
יריב לוין: חבר הכנסת אופיר פינס היה כאן.
יריב לוין: הוא אמר את הדברים ותמצת.
יריב לוין: אני נסה לתמצת ואני מקווה שאני אבטא נכונה את מה שהוא אמר.
יריב לוין: הנושא שלו זה הרפורמה הכלכלית של 2010, מים, מע"מ, תחבורה ציבורית ומס הכנסה.
יריב לוין: הוא אמר שמדובר בנושא מאוד מהותי של המדיניות הכלכלית, שראוי שתידון בכנסת.
יריב לוין: מדובר בשורה ארוכה של נושאים בעלי חשיבות רבה, גם מים, גם מע"מ, גם תחבורה ציבורית וגם מס הכנסה שאותם הוא כינס להצעה אחת.
יריב לוין: לכן, לטעמו, הוא מצא לנכון לחרוג ממנהגו וכן להגיש את הערעור הזה מפני שהוא חושב שלא יתכן שהכנסת לא תיתן דעתה לנושאים הללו.
אלכס מילר: אדוני יושב ראש הוועדה, הנשיאות דנה בכל הנושאים הללו.
אלכס מילר: מכיוון שהנושאים של רפורמות במס נדונו בעבר ובהווה בוועדות הכנסת, כל הוועדה ברפורמה שקשורה אליה.
אלכס מילר: בוועדת הכספים דנו לא מעט בנושא המים.
אלכס מילר: גם היום עלה נושא המים בוועדה לביקורת המדינה.
אלכס מילר: גם הנושא של התחבורה, שדנים בה בוועדת הכלכלה.
אלכס מילר: דנים גם במליאת הכנסת.
אלכס מילר: אני מזכיר שרק בשבוע שעבר שר האוצר הגיע עם הפחתת המע"מ בחצי אחוז והיה דיון במליאה.
אלכס מילר: מתוך אותם נושאים אותם אישרה הנשיאות, ראינו לנכון לאשר את הנושאים שהיו דחופים על סדר-היום של הכנסת והשארנו את חמשת הנושאים על פי התקנות.
רחל אדטו: שמעתי את מה שאמרת עכשיו אבל ההיגיון שלי אומר שכל אחד נמצא בוועדה שלו.
רחל אדטו: אם אתה לא בוועדת הכלכלה, לא בוועדת הפנים ולא בוועדת הכספים, אז אתה בכלל לא נחשף לדברים האלה.
רחל אדטו: אין לך יכולת להתבטא, אין לך יכולת להקשיב, אין לך יכולת להתעדכן.
רחל אדטו: לכן הדרך היחידה שאתה יכול להביע את דעתך ולשמוע אנשים שלא קשורים לוועדות האלה, לשמוע ולהשמיע זה רק במסגרת המליאה.
רחל אדטו: לכן זה כן נכון לעשות את זה שם.
אלכס מילר: ישנה רק ועדה אחת בכנסת שהכניסה אליה מוגבלת וזאת ועדת חוץ וביטחון.
אלכס מילר: בכל שאר הוועדות הכניסה ורשות הדיבור פתוחים לחלוטין.
אלכס מילר: כשמדובר בנושאים כל-כך רבים, ב-3 דקות אי אפשר להיכנס לעומק הדברים, גם להתייחס לרפורמה במס, גם להתייחס לרפורמה בתחבורה וגם להתייחס לרפורמה במים.
אלכס מילר: אני חושב שניתן לעשות את זה בדיון מהיר בכל ועדה וועדה.
רחל אדטו: חבר כנסת פשוט כמוני, למשל.
רחל אדטו: היום הייתי צריכה ללכת לוועדה לביקורת המדינה ולשמוע על מים ולרוץ אחר-כך לוועדת הכלכלה לשמוע, להסתכל בסדר היום אולי יש את זה ובכל מקום להידחק כדי להביע את דעתי.
אלכס מילר: הייתי היום בארבע ועדות ודיברתי בכל אחת מהן.
יריב לוין: במסגרת הדיון הזה את לא יכולה להביע את דעתך כי זה דיון בהצעה לסדר-יום.
יריב לוין: הוא נואם ואחר-כך תשובת הממשלה.
אלכס מילר: זה 3 דקות ותשובת השר.
איל ינון: רק אוסיף על מה שאמר סגן היושב ראש.
איל ינון: קיימנו במליאה מספר דיונים בנושא המים, היה גם דיון בנושא הפחתת המע"מ בשבוע שעבר.
איל ינון: לא רק בוועדות יש הרבה דיונים אינטנסיביים בתחומים אלה אלא גם במליאה, כולל דיון אישי בהצעות שאושרו במליאה לכלול אותן בסדר-היום.
איל ינון: לכן הנשיאות בעצם החליטה שכבר מכסת המים לשבועות האחרונים התמלאה בדיונים במליאה.
יריב לוין: אני חושב שנכון שנאמץ כאן מדיניות שהתערבות בהחלטת הנשיאות תהיה במקרים חריגים ויוצאי דופן מהטעם הפשוט שהנשיאות באמת מייצגת את כל מגוון קשת הדעות בבית, בהרכב נרחב.
יריב לוין: לכן גם הוגדל מספר הסגנים כד לאפשר את זה.
יריב לוין: נדמה לי שגם מפאת כבוד יושב ראש הכנסת והנשיאות צריך להגביל את עצמנו למקרים חריגים.
רונית חייקין-יעקובי: לא בגלל זה הוגדל מספר הסגנים.
יריב לוין: מספר הסגנים הוגדל גם כדי לאפשר ביטוי רחב.
יריב לוין: אני רוצה להניח שזה המצב.
יריב לוין: אני לא בוחן כליות ולב, אבל אם זאת תוצאת הלוואי אז זה גם כן טוב.
יריב לוין: העובדה היא נכונה, בכל מקרה.
יריב לוין: מי בעד קבלת הערעור?
יריב לוין: הצבעה בעד – אין נגד – רוב נמנעים אין
יריב לוין: הוחלט פה אחד לדחות את הערעור, תודה רבה.
יריב לוין: הצעות לתיקוני תקנון
יריב לוין: נעבור לנושא שאנחנו אוהבים לדון בו ברוב עם והוא התקנון.
יריב לוין: אנחנו נמשיך, קודם כל, בהמשך לישיבה הקודמת, פרק ב' סיעות.
יריב לוין: הועלו מספר הערות, נערכו כמה תיקונים.
יריב לוין: חברת הכנסת אדטו הגעת בזמן לתקנון.
יריב לוין: הצלת את המצב.
יריב לוין: כשנבחרנו לכנסת לא סיפרו לנו שנהיה 50% מהוועדה.
יריב לוין: לפעמים אתה מוצא את עצמך גם 100%.
יריב לוין: פה זה הולך בדיוק הפוך, שהאופציה של ה-50% היא יותר טובה.
ארבל אסטרחן: זאת בעצם פעם שלישית שאנחנו דנים בפרק של הסיעות.
ארבל אסטרחן: הנוסח שמונח כולל את ההערות משתי הישיבות הקודמות.
יריב לוין: אני מציע שנעבור על השינויים שישנם ביחס למה שכבר - - -
ארבל אסטרחן: השינויים מודגשים בטקסט.
ארבל אסטרחן: לגבי סעיף קטן ג', שמודגש.
ארבל אסטרחן: דובר בפעם שעברה על הנושא של מסירת הודעות מטעם הסיעה, מי יחתום ומי גובר על מי.
ארבל אסטרחן: לכן הנוסח שמוצע הוא: "הודעות חתומות בידי יו"ר הסיעה, ממלא מקומו או חבר הסיעה שהיושב ראש הסמיכו לכך, בסדר זה, ייחשבו הודעות מטעם הסיעה, אלא אם כן הודיעו רוב חברי הסיעה אחרת".
ארבל אסטרחן: ברור גם הסדר ומי יכול.
יריב לוין: זה מסדיר את העניין הזה בצורה טובה.
יריב לוין: אגב, רחל, יו"ר סיעה זה סעיף שלא היה קיים בתקנון.
יריב לוין: כל ההתנהלות של יו"ר סיעה היתה באוויר עד עכשיו.
ארבל אסטרחן: בעמוד 3 יש את הסעיף של העניינים שטעונים את אישורה של ועדת הכנסת.
ארבל אסטרחן: כזכור הוצע פה להוסיף את העניין של קביעת השתייכות סיעתית של ח"כ שנכנס אחרי שסיעתו התפלגה.
יריב לוין: שוב, על פי נוהג שהיה קיים עד היום רק לא מעוגן באופן מסודר.
ארבל אסטרחן: נכון, עד היום זה נלמד מכך שוועדת הכנסת בוחרת את מספר חבריה של סיעה, בפסקה 3.
ארבל אסטרחן: מוצע לקבוע גם את זה במפורש ולקבוע פה איזה הסדר.
ארבל אסטרחן: מוצע שאותו חבר כנסת שנכנס לכנסת ימסור לוועדת הכנסת הודעה, אחת בלבד בכתב, כי רצו פה להגיד שהוא לא יכול לשנות אותה, בתוך 24 שעות.
יריב לוין: אגב, השינוי של 24 שעות הוצע כאן בישיבה הקודמת על ידי חבר הכנסת מיכאלי, נדמה לי, בגלל הרצון למנוע פה איזה מקח וממכר ואיזה תהליך שעלול להיות תהליך ביזיוני.
יריב לוין: אדם יגיע לפה ויתחילו לנסות למשוך אותו לכאן ולמשוך אותו לשם.
רחל אדטו: זה כשמתחילה הכנסת בכלל.
יריב לוין: בהתחלה אין בעיה.
יריב לוין: בסעיף הקטן הזה מדובר על מצב שבו אדם נכנס לכנסת במהלך כהונתה ואז אומרים לו: אדוני, יש לו 24 שעות תחליט לאן אתה שייך כדי שלא יהיה פה איזה תהליך שעלול להתפתח לכדי איזה סחר מכר של קניית אנשים וכל מיני דברים לא מכובדים.
רחל אדטו: איפה יש סיטואציה כזאת?
רחל אדטו: למשל, חיים רמון עזב ויוליה שמאלוב נכנסה.
יריב לוין: שם אין בעיה.
יריב לוין: הסיטואציה היא במצב של סיעה שהתפלגה ואז השאלה לאן הוא הולך.
יריב לוין: פה עלולה להיות סיטואציה לא נעימה בכלל.
ארבל אסטרחן: סיעה מתפלגת לשתי סיעות.
ארבל אסטרחן: אחד מחבריה מתפטר מהכנסת או מפסיק לכהן מכל סיבה ונכנס הבא בתור ואז נשאלת השאלה לאיזו סיעה הוא נכנס?
יריב לוין: אגב, זאת סיטואציה שקרתה.
יריב לוין: כשהיה הפילוג של קדימה מהליכוד, הרי היתה אחר-כך התפטרות גם של עומרי שרון, גם של צחי הנגבי.
יריב לוין: חברי הכנסת שנכנסו היו צריכים להודיע לאן הם הולכים.
יריב לוין: המטרה היא לעשות את זה שוב בצורה מסודרת, לקצוב את זה ב-24 שעות.
ארבל אסטרחן: אגב, אם יעבור החוק הנורבגי זה גם יכול להיות רלוונטי.
ארבל אסטרחן: שוב, מוצע כאן, שוועדת הכנסת תקבע את ההשתייכות.
ארבל אסטרחן: הוא יידרש למסור תוך 24 שעות, זמן קצר אחרי שהוא נהיה חבר כנסת, הודעה בדבר הסיעה שאליה הוא מבקש להשתייך ובלבד שבין חבריה יש מי שנמנה על רשימת המועמדים שבה הוא היה.
ארבל אסטרחן: האישור יינתן בהתאם להודעתו.
ארבל אסטרחן: זאת אומרת, הוא יכול להודיע לכל אחת מהסיעות ובלבד שיש בו חברים מהרשימה המקורית שבה הוא היה.
ארבל אסטרחן: "לא מסר חבר הכנסת הודעה כאמור תקבע ועדת הכנסת כי הוא משתייך לסיעה שבה רוב החברים שנמנו עם רשימת המועמדים האמורה ואם היו כמה סיעות שבהם מספר שווה של חברים, לסיעה שעימה נמנה חבר הכנסת שמקומו ברשימה היה גבוה יותר".
יריב לוין: זאת אומרת שיש פה החלטה אוטומטית, במידה והוא לא מודיע משהו.
ארבל אסטרחן: אולי צריך גם להגביל את ועדת הכנסת?
רחל אדטו: מה זה "לסיעה שעימה נמנה חבר הכנסת שמקומו ברשימה היה גבוה יותר"?
יריב לוין: אם יש שתי סיעות שוות, אז הקביעה היא שאוטומטית הוא שייך לסיעה שהמועמד הגבוה יותר ברשימה שייך אליה.
יריב לוין: אם ראש הרשימה נמצא בפלג מסוים, הוא אוטומטית נכנס לסיעה של ראש הרשימה.
יריב לוין: זה גם הגיוני, כך צריך להיות.
יריב לוין: זאת ברירת המחדל.
יריב לוין: שוב, זה במצב קיצוני שבו יש פילוג והפילוג הוא שוויוני.
רחל אדטו: אני פשוט מנסה את הבנת הנקרא, אני מנסה להבין את המשפט הזה.
רחל אדטו: תהפוך לי את זה לשמות של אנשים.
יריב לוין: אני אתן לך דוגמה.
יריב לוין: בואי נניח שבסיעת חד"ש יחול פיצול.
יריב לוין: הפיצול יתבצע בצורה כזאת ששניים יהיו כאן ושניים יהיו שם.
יריב לוין: לצורך העניין, ברכה ועפו אגברייה יהיו במקום אחר ודב חנין וחנא סוויד במקום אחר.
יריב לוין: אם נוצר פילוג, התפטר מהכנסת לצורך העניין דב חנין, הבא אחריו שנכנס לכנסת במקומו, הוא יכול להודיע תוך 24 שעות אם הוא הולך לכאן או הולך לכאן.
יריב לוין: אם הוא לא הודיע הוא אוטומטית הולך לפלג הגדול יותר.
יריב לוין: מאחר שכאן הפלגים שווים, שניים ושניים, הוא ישויך אוטומטית לפלג שבראשו עומד ברכה כי הוא היה הראשון ברשימה.
יריב לוין: זה התהליך וזה תהליך הגיוני.
סהר פינטו: למה צריך לתת לו בחירה.
יריב לוין: אתה צריך לתת לו את הבחירה כי זה היה הנוהג עד עכשיו.
איל ינון: מה האופציה?
איל ינון: מדובר על מפלגה שכבר התפלגה.
סהר פינטו: ניקח את קדימה.
סהר פינטו: אנחנו 28 והתפלגנו ל-21 ו-7.
סהר פינטו: למה לתת לו זכות בחירה?
סהר פינטו: אתה נותן לו כוח שאתה לא נותן לח"כ מכהן.
יריב לוין: בוודאי שכן, כי הוא יכול היה להחליט להתפלג במועד הפילוג, זה בדיוק העניין.
יריב לוין: אני אומר לך מה הסיבה העיקרית.
יריב לוין: גם האופציה ההפוכה היא סבירה אלא שאני לא רוצה לייצר פה שינוי, בטח בקונסטלציה שאנחנו נמצאים בה, מההסדר הקיים.
יריב לוין: פה אנחנו לא משנים את ההסדר, אנחנו רק לוקחים את מה שעשו, כפי שנעשה למשל בכנסת ה-16, ואנחנו עושים האחדה והבהרה בעניין הזה שאנחנו קוצבים זמן למתן ההודעה, כדי שזה לא יהפוך לשוק.
יריב לוין: מה שאתה מציע הוא שינוי מהותי דרמטי.
סער פינטו: היתה דוגמה של מישהו שנכנס והוא הלך עם המתפלגים?
סער פינטו: הדוגמאות שנתת הם באמת נשארו בליכוד אז זאת דוגמה פחות בעייתית.
יריב לוין: אני לא חושב שזאת הנקודה.
יריב לוין: היא לא דוגמה פחות בעייתית כי כאשר הם נכנסו - הנוהג היה שאפשרו להם להחליט.
יריב לוין: לצורך העניין נכנס לכנסת דוד מנע.
יריב לוין: אני יכול אפילו להזכיר לך שכשנכנסה פנינה רוזמבלום, היא עשתה כמה בדיקות.
יריב לוין: קראתי על-כך בתקשורת.
יריב לוין: לפחות דובר על כך שהיא עשתה בדיקות והיתה לה אפשרות, לו רצתה, להצטרף לסיעת קדימה ולאו דווקא לליכוד.
יריב לוין: אגב, במקרה הזה מתעוררת עוד בעיה כי מי שפרש היה מישהו שהיה בקדימה.
יריב לוין: עמרי שרון פינה את המקום, ואז נשאלת השאלה אם נלך לשיטתך, למה לא לחייב אותה ללכת לפלג של המתפלגים כי היא באה על חשבון חבר כנסת שהוא חלק מהמתפלגים?
יריב לוין: אני חושב שהדרך הנכונה היא להשאיר את המצב הקיים, להשאיר לאיש שנכנס את הבחירה ולתחום אותה בפרמטרים שהם פרמטרים שלא נוגעים לשאלה מי התפלג ממי, אלא נוגעים לשאלה של גודל וכפרמטר משני לשאלה של ראשון ברשימת המועמדים במקום שהסיעות הן שוות.
סער פינטו: לצורך העניין גם לא משנה מי פרש.
יריב לוין: בוודאי שלא, אני חושב שזה גם נכון.
ארבל אסטרחן: הפרישה לא רלוונטית, מדובר רק על התפלגות.
יריב לוין: זאת לא פרישה, בפרישה הוא לא סיעה.
יריב לוין: שם באמת זה מה שקרה.
יריב לוין: הרי קדימה היתה 14 בפילוג ונכנסו ופתאום השתנה המאזן שהליכוד גדל בחבר כנסת על חשבון הפלג המתפלג.
יריב לוין: לכן אני אומר, אפשר לקחת את הגישה שהוא צריך ללכת לסיעה שאליה השתייך זה שהתפלג.
יריב לוין: כל האפשרויות האלה קיימות.
יריב לוין: זה לא משהו ערכי, זה עניין טכני.
יריב לוין: ההיגיון אומר להיצמד למה שהיה, בטוח על מה שקורה כאן, לתחום לו את הזמן כד שלא ייווצר מצב של סחר וממכר ולהשאיר לו בכל אופן את האפשרות שהיתה נתונה למתפלגים במועד הפילוג, לאן הם הולכים.
רחל אדטו: למרות שהשאלה של סהר היא בהחלט במקום.
יריב לוין: הדבר הזה באמת נשקל אבל אני חושב שההסדר שאליו הגיעו היה הגיוני וגם עבד בצורה סבירה.
יריב לוין: ארבל אסטרחן.
יריב לוין: הסעיף הבא הוא סעיף 4ג שבה להגן על זכויות ח"כ שפרש.
יריב לוין: בעצם הוא לא סיעה ולא חלק מסיעה ודיברנו מה יהיו זכיותיו בכנסת.
יריב לוין: דובר אז שאבדוק מהן הזכויות שיש לסיעה הכנתי רשימה.
יריב לוין: מדובר על כך ש "ח"כ שוועדת קבעה כי פרש מסיעתו, כאמור בסעיף 61 לחוק הכנסת, יהיו כל הזכויות שהתקנון מעניק לסיעה" – הדגש על תקנון כמובן, לא חוק המימון או חקיקה אחרת, "למעט הזכות להגיש הצעת אי אמון.
יריב לוין: " יו"ר הוועדה הציע: זכות לקבל חדר סיעה במשכן כי תכף תיראו שהסעיף הבא הוא שכל סיעה זכאית לחדר.
רחל אדטו: אחד כזה יושב בוועדות?
ארבל אסטרחן: מכוח זה הוא יושב אבל לא יהיה לו חדר סיעה.
ארבל אסטרחן: הסיעה שממנו הוא פרש לא נפגעת.
ארבל אסטרחן: המשמעות של פרישה היא, שמספר חבריה של הסיעה שממנה הוא פרש לא משתנה.
ארבל אסטרחן: היא לא נפגעת בשום מובן, לא בעניינים מימוניים, לא בעניינים של כנסת.
ארבל אסטרחן: בדיונים סיעתיים היא נחשבת כאילו חלק ממנה, מבחינת מספר חברי הוועדות, מספרה לא השתנה.
ארבל אסטרחן: אבל השאלה היא מה עושים איתו.
ארבל אסטרחן: הוא ח"כ אז ברור שהוא יכול להשתתף בדיונים אישיים להגיש שאילתות וכדומה.
ארבל אסטרחן: השאלה, מה קורה אם יש דברים שהם בכנסת וקשורים בסיעה כמו חברות בוועדות, כמו השתתפות בדיונים סיעתיים?
רחל אדטו: השאלה האם הוא מפנה את המקום שלו.
רחל אדטו: הוא ישב בוועדת הכספים על חשבון הסיעה שממנה הוא התפלג.
ארבל אסטרחן: המקום הוא של הסיעה.
ארבל אסטרחן: בכל עת היא יכולה במקום זה יבוא זה.
ארבל אסטרחן: השאלה, האם הוא עצמו יש לו עכשיו זכאות לשבת בוועדות.
יריב לוין: על פי כוחו היחסי.
יריב לוין: הבעיה הזאת תימצא בעוד מקום.
יריב לוין: אני אתן לך דוגמה אחרת בנושא של הצעות חוק פרטיות.
יריב לוין: שם המכסה היא מכסה סיעתית ואז אם לא ניתן לייצר לו איזה צינור – האמת היא כזאת, שאני נטיתי בהתחלה לגישה שאומרת שנגביל אותו באופן דרמטי ומשמעותי.
יריב לוין: נשמעה גישה בישיבה הקודמת, שלאחר חשיבה נוספת היה בה לא מעט היגיון והיא אמרה כך: מי שפרש, אנחנו מטילים עליו מגבלות קשות מאוד.
יריב לוין: למשל, בנושא המימון, בנושא הגבלת היכולת שלו להתמודד וכן הלאה.
יריב לוין: אבל, אין היגיון, גם לא ציבורי, כל עוד הוא מכהן בכנסת הזאת, לקשור את ידיו ולהפוך אותו לחבר כנסת נכה שלא יכול לפעול ולא יכול לעבוד.
יריב לוין: אם אדם אומר שהוא עושה את אקט הפרישה והוא מוכן לשאת בכל העונשים שמוטלים עליו, יש היגיון לאפשר לו, לפחות בתוך המסגרת הקיימת, כל עוד הוא מכהן בכנסת, שיוכל לעבוד.
יריב לוין: לא להפוך אותו למישהו שלא יכול להגיש הצעות חוק, לא יכול לנאום וכל מיני דברים מהסוג הזה.
יריב לוין: נדמה לי שזה נכון.
יריב לוין: זאת אומרת, האיזון הזה - - -
רחל אדטו: זה נכון ולא נכון.
רחל אדטו: בהסתכלות על עבודת הכנסת בכלל – בוא לא נדבר כרגע על הליכוד וקדימה ועל תפיסת עולמנו.
רחל אדטו: באופן עקרוני אתה לא רוצה שיקרו דברים כאלה, אתה לא רוצה לעודד אנשים לפרוש, אתה לא רוצה לעודד אנשים להתפלג.
איל ינון: לכן יש סנקציות די חמורות.
רחל אדטו: לכן זה נכון לא לעזור לו לנהל אורח חיים - הוא צריך לקחת בחשבון אז הוא יושב עכשיו כאן ומקבל משכורת חינם - - -
יריב לוין: זה בדיוק מה שאנחנו לא רוצים.
רחל אדטו: שבעין הציבורית ישפטו אותו על כך ששנה שלמה הוא קיבל משכורת חינם.
איל ינון: אבל דחקו אותו למצב הזה.
רחל אדטו: לא דחקו אותו, הוא דחק את עצמו.
יריב לוין: זה לא מדויק.
יריב לוין: בואי ניקח את סיעת האיחוד הלאומי כדוגמה.
יריב לוין: נצא מנקודת הנחה שהיא היתה מפלגה אחת.
יריב לוין: שם, במקרה, הם מראש בהתארגנות שהיא בחלוקה למפלגות.
יריב לוין: לצורך הנחת המוצא בואי נניח שהם היו מפלגה אחת.
יריב לוין: הולכת ממשלת ישראל, מבצעת את כל התהליך, את כל המדיניות שמתקיימת כרגע, של הקפאת בנייה וכן הלאה.
יריב לוין: מאיזה סיבות באים 3 מתוך 4 ארבעת חברי הכנסת ואומרים שהם בכל זאת רוצים להיכנס לממשלה כי הציעו להם להיות בכל מיני תפקידים והם החליטו שזה מתאים להם.
רחל אדטו: זה תיאורטי לגמרי.
יריב לוין: אני לא יודע, אני אף פעם לא יודע מה תיאורטי ומה לא אבל בואי נניח שזה קורה.
יריב לוין: אז קם החבר הרביעי ואומר: רבותיי, אתם סוטים מהדרך, הצטרפות לממשלה שמקפיאה בסיטואציה הזאת היא דבר שלא יעלה על הדעת, אני עד כדי כך משוכנע שאני צודק שאני מוכן לפרוש לבד ולשאת בתוצאות האלה משום שאני יודע שכשאני אתמודד בבחירות הבאות בסיעה שלי, אני אקבל את הקולות של כל ארבעת המנדטים כי אני מייצג את הדרך האמיתית של המפלגה.
יריב לוין: אז נשאלת השאלה אם אחרי שהוא עושה את האקט הזה צריך להגיד לו שאני לא אתן לו לפעול בשם העניין שבגללו פרשת.
יריב לוין: ההנחה שכל פרישה היא תמיד פרישה "כיסאולוגית", היא נכונה בהרבה מקרים, אבל אני לא חושב שהיא נכונה תמיד.
יריב לוין: אז אתה אומר: תשמע, אם אתה באמת חושב שאתה מייצג את הדרך של המפלגה ושל הבוחרים, אין בעיה, לך תתמודד לבד, תקבל עוד פעם את אמון הציבור ותישא בנזק הזה.
איל ינון: להיפך, אחרי הסנקציות שנקבעו, רוב הסיכויים שפרישה היא דווקא לא פרישה "כיסאולוגית".
רחל אדטו: אתם מדברי כאן על פרישה של 1 מול 4 או 1 מול 10.
רחל אדטו: אבל מה קורה שזה באמת מתפלג - - -
ארבל אסטרחן: החוק מבדיל בין פרישה לבין התפלגות.
יריב לוין: אם התפלגו 7 זה סיפור שלא שייך לפה, הוא לא רלוונטי, אז יש להם את כל הזכויות.
יריב לוין: אבל עם פרשו, אז יש עליהם את כל הסנקציות שמוטלות עליהם.
יריב לוין: אבל יש היגיון שלפחות בתוך הכנסת הם לא ייהנו מזכויות יתר, אבל שיוכלו לעבוד.
איל ינון: האיזון הוא שאתה מעניש אותם כביכול ב"שררה", שזה התפקידים והיכולת להיבחר עוד פעם, אבל לא תעניש אותם בעבודה שזה בעצם פוגע בציבור שמשלם את משכורתם.
יריב לוין: זה הגיוני.
יריב לוין: זה גם פוגע ביכולת שלהם להוכיח ציבורית שהם באמת עשו את מה שהם עשו בצדק.
איל לוין: זאת ממש נקודת האיזון.
יריב לוין: הלב נוטה באופן אוטומטי לגישה שלא ניתן להם לעשות כלום, אבל אני לא חושב שהגישה הזאת נכונה.
יריב לוין: אני מודה שבעניין הזה דווקא השתכנעתי בכיוון הפוך.
יריב לוין: אגב, גם כשעוברים על הסמכויות והזכויות שיש לסיעות אתה מגלה שמאוד מאוד קשה להעביר פה קווים שעושים דיכוטומיה, מה כן ומה לא.
ארבל אסטרחן: יש דיונים סיעתיים, חברות בוועדות תינתן, מכסה להצעות חוק והצעות לסדר תינתן, שזה משהו שניתן היום לסיעה.
יריב לוין: שוב, אנחנו לא ניתן לו את השררה, את חדר הסיעה במשכן.
סהר פינטו: הגיוני לתת לו כלים.
סהר פינטו: רציתי לשאול לגבי דיון סיעתי, שבעצם אנחנו מאפשרים לו לדבר בדיון סיעתי?
יריב לוין: זאת שאלה קשה, אם אנחנו מאפשרים לו לדבר.
סהר פינטו: יש משהו בזה שבעצם אתה נותן לו כוח.
איל ינון: בהתאם לפרופורציות שלו.
איל ינון: הוא לא יקבל כמו סיעת קדימה, שהיא הסיעה הכי גדולה.
סהר פינטו: ברור, אבל עדיין תמיד יש איזה מינימום.
סהר פינטו: דבר נוסף זה הודעות סיעה נגזרות מזה שנמנעת או לא הצבעת או לא השתתפת בהצבעה.
סהר פינטו: סיעה שלמה שלא משתתפת בהצבעה, זה יותר בעייתי מאשר אחד שבעצם כל פעם הוא יכול להימנע והוא מקבל בימה שסיעה או ח"כים אחרים לא יקבלו.