GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זאב אלקין: גם אז המליאה החליטה לדון בנושא, היא לא החליטה להכיר, והיה ויכוח בדיוק כפי שיש עכשיו לאיזו ועדה להעביר, רק עם הבדל אחד – בכנסת הקודמת יושב-ראש ועדת החינוך והתרבות סבר שכן ניתן לקיים את הדיון אצלו בוועדה, ואני אז הייתי בין אלה שסברו שזה אכן המקום הנכון כדי שהדיון יהיה פתוח.
זאב אלקין: דעתי באופן עקרוני לא השתנתה, אבל לא ניתן לכפות על יושב-ראש הוועדה שלא רוצה לקיים דיון בנושא.
זאב אלקין: בשביל זה יש מסלול אחר, של דיון מהיר.
זאב אלקין: במקרה הזה של הצעה לסדר הייתי מעדיף שהמקום יהיה ועדת החינוך, אבל במצב הזה שיושב-ראש הוועדה מעדיף שזה יתקיים בחוץ וביטחון נראה לי שאין לנו ברירה.
זאב אלקין: לגבי ההערה של חברת הכנסת אדטו, הבמה הזאת היא לא הבמה לדיון בשאלה האם להכיר או לא להכיר.
זאב אלקין: אנחנו צריכים רק לקבוע איפה הדיון הזה יתקיים.
זאב אלקין: לכן אני מציע שנתרכז בזה.
זאב אלקין: דווקא בעיני כן צריך להכיר, אבל זה לא המקום לבירור של הסוגיה הזאת.
יריב לוין: חבר הכנסת חנין, בבקשה.
דב חנין: אני מסכים לעמדתו של חבר הכנסת אורון.
דב חנין: אני לא אחזור על דבריו, רק אומר שהמטרה העיקרית של כל העלאת הנושא הזה היא לקיים בו דיון ציבורי, מכובד, רציני, אובייקטיבי, שקט, ערכי, מוסרי, במסגרת הכנסת.
דב חנין: וכאשר אנחנו מעבירים את ההצעה הזאת לוועדת החוץ והביטחון, חברי הכנסת היקרים, המשמעות היא סגירתו, קבורתו.
זאב אלקין: בוועדת החוץ והביטחון זה בוודאי יהיה שקט.
דב חנין: שקט, אפילו הייתי אומר דומם.
דב חנין: אבל לא זאת המטרה.
זאב אלקין: חזקה על חבר הכנסת אילטוב שיקיים על זה דיון.
רוברט אילטוב: אני חושב שזה יהיה שקט וענייני בוועדה.
רוברט אילטוב: הוועדה היא סגורה.
דב חנין: כיוון שהמטרה היא לקיים את הדיון הזה כדיון בעל ממד ציבורי ופומבי, אני חושב שהדרך לעשות את הדבר הזה היא אך ורק בוועדה שהדיון בה הוא ציבורי ופומבי.
דב חנין: במקרה הזה ועדת החינוך של הכנסת היא ועדה מאוד מתאימה לעניין, כי היא הוועדה שעוסקת בשאלות ערכיות מהסוג הזה.
דב חנין: אני משוכנע שגם יושב-ראש הוועדה וגם חברי הוועדה ידעו לנהל את הדיון הזה בצורה רצינית, מכובדת, שקולה, אובייקטיבית.
דב חנין: אגב, כנסת ישראל היא לא הפרלמנט הראשון בעולם שעשה את זה.
דב חנין: לצערי הגדול כנסת ישראל הולכת והופכת להיות אחד האחרונים שעושים את זה, ואני חושב שככנסת שנמצאת במדינה שהעם שחי בה עבר את הקטסטרופה הגדולה ביותר בהיסטוריה, שואה שהיתה חסרת תקדים, ואני מקווה שגם לא תחזור לשום עם אחר בעולם – אני חושב שדווקא כנסת כזאת מחויבת מחויבות ערכית ומוסרית מיוחדים לנושא הזה.
יריב לוין: חבר הכנסת שי, בבקשה.
נחמן שי: אני גם מצדד בדיון בוועדת חוץ וביטחון, נראה לי שזה הבית הטבעי.
נחמן שי: אבל ועדת חוץ וביטחון יודעת לקיים גם דיונים פומביים לפעמים.
נחמן שי: אז למה לא נמליץ?
יריב לוין: אנחנו לא נמליץ לחבר הכנסת הנגבי איך לנהל את ענייניו, אבל אני רוצה לומר לחבר הכנסת אורון שני דברים.
יריב לוין: האחד, נדמה לי שחשיבות הנושא היא ברורה לחלוטין.
יריב לוין: אתה הרי יודע שהעליתי את הנושא הזה לסדר-היום באופן מיידי, אפילו מבלי שביקשת, משום שראיתי בזה את החשיבות והצורך.
יריב לוין: בעניין הזה אני מצטרף לדברים שלך.
יריב לוין: מאידך, באשר לאכסניה, נדמה לי שנשמעו כאן הדעות.
יריב לוין: גם אני נוטה לדעה שוועדת החוץ והביטחון היא המקום המתאים יותר.
יריב לוין: אבל כפי שאומר חבר הכנסת שי, פתוחה בפניך הדרך לפנות ליושב-ראש הוועדה ולבקש ממנו לקיים לפחות חלק מן הדיון במסגרת הפומבית, ואני משוכנע שאתם כוותיקים בהרבה, לפחות ממני, תדעו למצוא ביחד את הדרך הנכונה לנהל את העניין.
יריב לוין: מי בעד להעביר את הנושא לוועדת החוץ והביטחון?
יריב לוין: ה צ ב ע ה בעד – 9 נגד – 1 נמנעים – 1 הוחלט להעביר את הנושא לוועדת החוץ והביטחון.
יריב לוין: 3א.
יריב לוין: קביעת ועדה לדיון בהצעת חוק שיקום נכי נפש בקהילה (תיקון – קביעת מחזיק בתחום הדיור), התשס"ט-2009 (פ/905/18), של חבר הכנסת צחי הנגבי
יריב לוין: אנחנו עוברים לקביעת ועדה לדיון בהצעת חוק שיקום נכי נפש בקהילה (תיקון – קביעת מחזיק בתחום הדיור), התשס"ט-2009 (פ/905/18), של חבר הכנסת צחי הנגבי.
יריב לוין: מאחר שחבר הכנסת הנגבי נמצא בחוץ-לארץ, אני מציע שלא נקיים כרגע דיון בעניין הזה, ואני אשתדל לקיים את הדיון במועד הקרוב ביותר, על-מנת שהוא יוכל להביא את עמדתו ככל שירצה בפני הוועדה.
יריב לוין: 3ב.
יריב לוין: הצעת חוק מסירת מידע להורה, התשס"ט-2009 (פ/806/18), של חברי הכנסת דב חנין, אורית זוארץ, יריב לוין וקבוצת חברי כנסת
יריב לוין: הצעת חוק מסירת מידע להורה, התשס"ט-2009 (פ/806/18), של חברי הכנסת דב חנין, אורית זוארץ, יריב לוין וקבוצת חברי כנסת.
יריב לוין: נשמעו הצעות להעביר את הדיון בנושא הזה לוועדת חוקה, חוק ומשפט, או לוועדה לזכויות הילד.
יריב לוין: עמדת הייעוץ המשפטי היא שמקום ההצעה הוא בוועדת חוקה, חוק ומשפט.
דב חנין: עם כל הכבוד וההערכה לעמדת הייעוץ המשפטי, החוק הזה באופן מובהק עוסק בענייניהם של ילדים והורים, ביחסים שבין ילדים והורים, ולכן אם יש בכלל מקום לוועדה לזכויות הילד בכנסת, זה המקום.
דב חנין: אם חוקים כאלה לא יגיעו לוועדה לזכויות הילד, בואו נחליט לבטל אותה ונחסוך לכנסת גם את האולם וגם את הזמן של כל האנשים שעוסקים בעניין.
דב חנין: אני, אגב, דיברתי גם עם יושב-ראש הוועדה לזכויות הילד, חבר הכנסת דנון, והוא בהחלט מוכן לקחת על עצמו את הנושא ומוכן להקדיש לו את הדיון הרציני ואת הזמן הרציני.
דב חנין: לכן, מעבר לנימוק העקרוני אני גם רוצה לומר, שכיוון שהחוק הזה הוא חוק מוסכם על כל הגורמים, כיוון שאנחנו רוצים להבטיח שהדיון יהיה מהיר, כיוון שוועדת החוקה סובלת מעומס יתר, אני חושב שאין שום חבר כנסת שיתנגד לכך.
יריב לוין: יושב-ראש ועדת חוקה הודיע שהוא בהחלט מסכים להעביר את הנושא לוועדה לזכויות הילד.
יריב לוין: חבר הכנסת זאב, בבקשה.
נסים זאב: הבעיה היא שזו לא ועדה סטטוטורית שיש לה הסמכות.
יריב לוין: יש לה הסמכות, כי היא דנה בהצעות חוק.
נסים זאב: אם היושב-ראש מסכים, אז למה לחבל בזה?
יריב לוין: חברת הכנסת זוארץ, בבקשה.
אורית זוארץ: החוק הזה בא להגן על זכויותיהם של הורים וילדים, ואי לכך המקום הראוי לדון בו הוא בוועדה לזכויות הילד.
אורית זוארץ: אפשר לקיים דיון מעמיק ובאופן מיידי כדי לקדם את הצעת החוק.
יריב לוין: מי בעד להעביר את ההצעה לוועדה לזכויות הילד?
יריב לוין: ה צ ב ע ה בעד – 11 נגד – אין נמנעים – אין אני קובע שההצעה תועבר לוועדה לזכויות הילד.
יריב לוין: 4.
יריב לוין: עדכון בנושא "מתן מענה לשאילתות על-ידי שרי הממשלה"
יריב לוין: הנושא הבא על סדר-היום הוא עדכון בנושא "מתן מענה לשאילתות על-ידי שרי הממשלה".
יריב לוין: ביקשתי שיונח בפניכם העתק של מכתב שהוצאתי למזכיר הממשלה בעקבות בדיקה שעשיתי בנושא מתן מענה לשאילתות על-ידי שרי הממשלה.
יריב לוין: לצערי התגלתה תמונה מאוד מצערת באשר להתייחסות של שרי הממשלה לנושא השאילתות, אי עמידה בזמנים, לעתים פיגורים שמגיעים ל-120 יום כאשר משך הזמן המותר הוא 21 ימים בלבד.
יריב לוין: אגב, הנתונים כאן במידה רבה עושים חסד עם המציאות, מכיוון שצריך לזכור שבחלק מתוך השאילתות שהוגשו עדיין לא הגיע זמן התשובה שלהן.
יריב לוין: כלומר, מתוך אלה שהגיע כבר זמן התשובה, אחוז השאילתות שבפיגור הוא כמובן גבוה בהרבה.
יריב לוין: אני חושב שזו חובתי בתפקיד הזה, ובכלל חובתה של הוועדה לעמוד על כך שנקבל את התשובות בצורה מסודרת.
יריב לוין: אני גם ביקשתי ממזכיר הממשלה שינחה את הצוות שלו לקיים איזשהו מעקב מסודר ומרוכז אחרי הנושא הזה, יחדד את הנהלים במסגרת עבודת הממשלה.
יריב לוין: אני כמובן אעדכן את הוועדה כשאקבל ממנו התייחסות מסודרת לפנייה הזאת, ובוודאי גם אמשיך לעקוב אחר הנושא על-מנת שהדבר יבוא על תיקונו.
אברהם מיכאלי: אדוני היושב-ראש, חשוב מאוד שהעלית את הסוגיה בפני מזכיר הממשלה.
אברהם מיכאלי: אבל מי שנמצא במליאה בשעות המאוחרות של המליאה רואה את זה הביזיון הגדול, שהשרים כן מגיעים לפעמים להשיב על שאילתות אבל רוב חברי הכנסת לא נמצאים.
אברהם מיכאלי: את השאילתות הדחופות הלבנות שמים דווקא בסדר עדיפות עליון, וזה טוב מאוד, אבל אסור שהשאילתות הירוקות יעברו לסוף היום.
אברהם מיכאלי: זה ביזיון של הכנסת.
אברהם מיכאלי: רוב השאילתות לא נענות בצורה מכובדת, ובאותו זמן יש הזדמנות לשאול שאלה נוספת.
אברהם מיכאלי: נכון שהשרים משיבים באיחור, אבל כשהשרים כן משיבים זה נדחה לסוף סדר-היום, ורוב חברי הכנסת לא נמצאים פה והכול עובר לפרוטוקול.
יריב לוין: חברת הכנסת אברהם, בבקשה.
רוחמה אברהם-בלילא: אני מסכימה מאוד עם מה שחבר הכנסת מיכאלי אומר.
רוחמה אברהם-בלילא: אבל אין ספק שאם אתה לוקח את עבודתם של השרים הנוכחים, קרי הממשלה הנוכחית, אל מול הממשלות הקודמות – תמיד היה פיגור, אבל השאלה עד כמה הוא בולט.
רוחמה אברהם-בלילא: עצם העובדה ששרים מקבלים שאילתות, לא עונים בזמן ועוד בפיגור כזה גדול, זה אומר שהממשלה מבזה את מעמדה של הכנסת כגורם מפקח על הממשלה.
יריב לוין: אני, כידוע, חבר בקואליציה, ואני חושב שהנושא הזה הוא באמת של יחסי כנסת-ממשלה שהוא לאו דווקא תלוי ממשלה נוכחית שמכהנת, כי אנחנו יודעים שבעיות כאלה היו קיימות גם בעבר.
יריב לוין: אני מבקש שנתייחס לעניין הזה ברמה המהותית, ולא ברמה של ניגוח כזה או אחר.
יריב לוין: אגב, אם נבחן את השרים שאצלם הפיגורים גדולים מאוד, נגלה שיש ביניהם גם כאלה שכיהנו בממשלה הקודמת.
רוחמה אברהם-בלילא: אני רואה את הנכונות שלך לטפל בבעיה הזאת, ואני חושבת שהדברים צריכים גם להיאמר.
רוחמה אברהם-בלילא: אי אפשר להתעלם מהעובדה הזאת שיש פה מצב של שרים וסגני שרים לענייני כלום.
רוחמה אברהם-בלילא: אולי שהם יענו על חלק גדול מהשאילתות.
רוחמה אברהם-בלילא: גם אני כיהנתי במקומך, טיפלתי בסוגיה הזאת.
רוחמה אברהם-בלילא: הבאנו למצב של צמצום הזמנים, ואפילו שקלנו לצמצם את פרק הזמן של 21 הימים.
רוחמה אברהם-בלילא: עשינו פה שימוע לכולם, ובאה המחלקה המשפטית והיועצים המקצועיים ואמרו שאין שום אפשרות לקצר את המועד של 21 הימים.
רוחמה אברהם-בלילא: כאשר מדובר ב-90 ימים, ב-100 ימים, ב-150 ימים, אלה נתונים שהכנסת לא יכולה לעבור עליהם על סדר-היום.
רוחמה אברהם-בלילא: מצד אחד אני מאוד מעריכה את העובדה שאתה מעלה את הסוגיה הזאת היום.
רוחמה אברהם-בלילא: אני חושבת שאנחנו כוועדת כנסת צריכים לטפל בסוגיה הזאת, גם לקחת את מה שחבר הכנסת מיכאלי אמר, ולנסות לקבוע שהשאילתות הירוקות הללו יהיו בפרק זמן שהוא סביר, שגם הציבור שירצה לשמוע תשובות כאלה ואחרות ישמע אותן.
רוחמה אברהם-בלילא: אני מברכת על שיתוף הפעולה בינך לבין מזכירות הממשלה.
רוחמה אברהם-בלילא: אני חושבת שאנחנו צריכים להיות יותר עם האצבע על הדופק ולוודא.
רוחמה אברהם-בלילא: אתה כיושב-ראש הוועדה תעביר מסר לשרים, שכל שר שמתעכב מעבר ל-30 ימים, יביא הצעות כאלה ואחרות לחקיקה, תעכב לו את החקיקה עד אשר הוא ישלים את התשובות.
נסים זאב: סנקציות.
רוחמה אברהם-בלילא: חד-משמעית.
רוחמה אברהם-בלילא: אין לי ספק ששעת השאלות לשרים קצת תפחית את כל סוגיית השאילתות, אבל אל לנו להתעלם מהבעיה שקיימת.
נחמן שי: האמת היא עצובה, שהשאילתות איבדו את מקומן וחשיבותן.
נחמן שי: בין מתן השאילתא לבין התשובה עליה עוברים שלושה דורות, ועד שניתנת התשובה דברים כבר קרו, הם הסתיימו כך או אחרת, וזו פשוט ברכה לבטלה.
נחמן שי: אתה חייב להיכנס לעובי הקורה, לחפש פתרון בהידברות עם הממשלה, כי כנראה יש דרכים להימנע מלתת תשובות.
נחמן שי: בשורה התחתונה דוחפים את הכנסת להיות במה לדיונים מיידיים על כל מיני בעיות שוטפות ומתרחקים מדין ודברים יותר יסודי בינה לבין הממשלה.
נחמן שי: תעשה מה שאתה יכול, כי נראה לי שהשאילתות האלה נדחקות והולכות מסדר-היום.
נסים זאב: אני חושב שיש מקום, במקום השאילתות שעולים ודורשים עם השרים, שזה נעשה בשעה הראשונה ביום שלישי, עדיף לרכז את השאילתות בימי שלישי בתחילת הדיון, אחרי חצי השעה, ואז גם להקדים את השרים בתשובתם.
נסים זאב: אדוני היושב-ראש, יש שרים שכאשר אתה שואל אותם שאילתא הם מרגישים שהם צריכים להגיד את כל מגילת העצמאות עם כל הפירושים שלה.
נסים זאב: צריך לצמצם את התשובות, דקה עד שתי דקות מקסימום לתשובה בשאילתא, ולא להפוך את זה לדרשה שאין לה סוף, או לדרשה של שבת הגדול.
יריב לוין: אני חושב שזה רעיון יפה.
רוחמה אברהם-בלילא: הלוואי שדעתו של חבר הכנסת נסים זאב תתקבל.
רוחמה אברהם-בלילא: הרי השרים לא יגיעו בימי שלישי.
יריב לוין: חברת הכנסת אברהם, את כמדומני חברה גם בנשיאות.
יריב לוין: את הרעיון הזה אפשר להעלות בנשיאות, זה הרי בסמכותכם.
רוחמה אברהם-בלילא: אני רואה את הבעיה שיש לנו על השולחן כאשר אין סדר-יום ארוך ליום שלישי ולעתים אנחנו שוקלים להעביר הצעות דחופות לסדר ליום שלישי, על-מנת למלא את אותו יום.
רוחמה אברהם-בלילא: זה מאוד מקשה על השרים להגיע ביום שלישי, זאת עובדה.
רוחמה אברהם-בלילא: אם אתה תצליח, כחבר קואליציה, לכופף את השרים שיבואו בימי שלישי, ובא לציון גואל.
נסים זאב: למה אני ולמה את?
נסים זאב: יש פה ועדת כנסת, שהיא תחליט.
יריב לוין: הנושא הזה הוא בסמכות הנשיאות.
יריב לוין: אני בוודאי לא אתערב לנשיאות בקביעת סדר-היום.
יריב לוין: אבל נמצאת פה חברת הכנסת אברהם, חברת הנשיאות, סגנית יושב-ראש הכנסת.
יריב לוין: היא בוודאי תוכל להביא את הנושא.
יריב לוין: בפורום הזה נמצא גם חבר הכנסת שאמה וחבר הכנסת טיבי.
יריב לוין: יש כאן מספיק מליצי יושר להצעה הזאת, שהיא בוודאי ראויה לבחינה.
יריב לוין: ברגע שאקבל תשובה, אעדכן את הוועדה.
יריב לוין: בקשת חבר הכנסת כרמל שאמה להקדמת הדיון בהצעת חוק הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו (תיקון – הארכת זיכיון לשידורי הערוץ השלישי), התש"ע-2009 (פ/1695/18), לפני הקריאה הטרומית
יריב לוין: הנושא הבא על סדר-היום הוא בקשת חבר הכנסת כרמל שאמה, ואני מניח גם חבר הכנסת שי שותפו להצעה, להקדמת הדיון בהצעת חוק הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו (תיקון – הארכת זיכיון לשידורי הערוץ השלישי), התש"ע-2009 (פ/1695/18), לפני הקריאה הטרומית.
יריב לוין: חבר הכנסת שאמה, בבקשה.
כרמל שאמה-הכהן: אדוני היושב-ראש, הבקשה הזו לפטור מחובת הנחה מוגשת לוועדה מאחר שלוח הזמנים של חקיקת החוק שמונח בפנינו, תיקון לחוק הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו, הוא המהות של החוק.
כרמל שאמה-הכהן: כי אם נלך בהליכים הרגילים, לוחות הזמנים של ההליכים הרגילים בתקנון הכנסת מייתרים את החוק.
כרמל שאמה-הכהן: יש להשלים את החוק הזה במהרה, אם יש לו רוב בתמיכת הממשלה ותמיכת הכנסת, כדי שהוא ישיג את מטרתו.
כרמל שאמה-הכהן: מטרתו היא לאפשר לערוץ 10 להמשיך ולשדר ולהוות ערוץ מסחרי נוסף לצד ערוץ 2 בשנתיים הקרובות, תוך התניה של השלמת חובות העבר שלו ועמידה בהתחייבויות השוטפות.
כרמל שאמה-הכהן: בשנת 2012, היה ויעמוד בכל התנאים שייקבעו לו, הוא יוכל להמשיך בשיטת הרישיונות.
כרמל שאמה-הכהן: מכאן באה הבקשה, שהיא ברורה ולא מסובכת.
כרמל שאמה-הכהן: גם התיקון הוא קצר, תמציתי ולא מורכב מדי.
כרמל שאמה-הכהן: אני רואה שזכינו גם לתמיכת שר התקשורת, שמגיע לפה כדי לתמוך בבקשה.
כרמל שאמה-הכהן: זו בקשתי ובקשת חבר הכנסת שי, לאשר לנו את הפטור מחובת הנחה.
יריב לוין: אדוני שר התקשורת, אני רוצה להודות לך שהגעת לכאן.
יריב לוין: השר עמד על כך שהוא יופיע כאן באופן אישי ויציג את הדברים, ואני מודה לך על ההתייחסות ועל הנכונות להופיע כאן.
יריב לוין: מעבר להתייחסות לדברים שאמר חבר הכנסת שאמה ולהצעת החוק, שהחשיבות שלה היא ברורה והיא הוצגה בצורה תמציתית ובהירה, אני מבקש התייחסות לשלוש נקודות שבעיני הן נקודות שמטרידות בכל ההסדר הזה שקיים.
נחמן שי: אתה רוצה לשמוע גם את עמדתי, או שאתה מסתפק בדברי כרמל?
יריב לוין: אם אתה מעוניין להציג, בבקשה.
יריב לוין: אני אאפשר לך להוסיף, אם תרצה.
יריב לוין: אדוני השר, יש שלוש נקודות שהייתי שמח לשמוע התייחסות אליהן.
יריב לוין: הסוגיה הראשונה היא סוגיית הסדרת הכספים שמגיעים ליוצרים.
יריב לוין: הסוגיה לא נפתרת כבר תקופה ארוכה מאוד והיא סוגיה מאוד מטרידה, כי מעבר לדאגה לפרנסתם של אנשים יש בה גם עניין ציבורי מובהק בכך שעידוד היצירה יתקיים גם הלכה למעשה.
יריב לוין: הסוגיה השנייה היא עצם יצירת הנורמה הזאת, שבה כאשר לא עומדים בתנאים או בהתחייבויות בסופו של דבר תג המחיר בעניין הזה הוא לא תג המחיר שנקבע מלכתחילה.
יריב לוין: והתייחסות לנושא שלישי, עד כמה אם בכלל לנושא הזה עשויה להיות השלכה גם לעניין זכיינים אחרים שעשויים לבקש הקלות או התייחסות דומה.
יריב לוין: בבקשה, אדוני השר.
משה (מוץ) מטלון: תודה רבה, אדוני היושב-ראש, על קבלת הפנים החמה.
משה (מוץ) מטלון: ברכות.
משה (מוץ) מטלון: זו פעם ראשונה שאני פה.
משה (מוץ) מטלון: כדי לעשות סדר בעניין, אני חושב כשר התקשורת שמי שצריך לתת מענה למשבר הזה היא הממשלה.
משה (מוץ) מטלון: אבל אני מברך בכל זאת את שני חברי הכנסת, כרמל שאמה ונחמן שי, שהגישו את הצעת החוק הזאת.
משה (מוץ) מטלון: הממשלה תגיש הצעת חוק ותוביל.
משה (מוץ) מטלון: יכול להיות שהצעות החוק האלה יתחברו.
משה (מוץ) מטלון: הממשלה לא מתחמקת מהאחריות שלה, הממשלה תגיש הצעת חוק לעניין הזה.
משה (מוץ) מטלון: זאת אומרת, זאת עמדת ממשלה.
רוחמה אברהם-בלילא: הייתי רוצה לקבל הסבר למה פטור מחובת הנחה.
משה (מוץ) מטלון: חבר הכנסת שאמה נימק את זה בצורה טובה.
רוחמה אברהם-בלילא: אני רוצה לשמוע את זה גם ממך.
רוחמה אברהם-בלילא: הרי אתה אומר שתהיה הצעת חוק ממשלתית.
משה (מוץ) מטלון: יש לנו כרגע מצוקת לוחות זמנים איומה, ואם הצעת חוק ממשלתית תלך במתכונת הרגילה היא תארך המון זמן, הרבה מעבר להצעת חוק פרטית.
משה (מוץ) מטלון: את מכירה את זה, היית שרה בממשלה.
משה (מוץ) מטלון: כולנו צועדים לאותו כיוון.
נסים זאב: כאשר הממשלה רוצה להעביר משהו, היא מעבירה את זה ב-48 שעות.
נסים זאב: אפילו את ההתנתקות העבירו בכמה ימים.
זאב אלקין: אתם רוצים עוד חוק הסדרים?
רוחמה אברהם-בלילא: אני תומכת בזה, אבל אני חושבת שמן הראוי שייאמרו כל ההסברים.
משה (מוץ) מטלון: הדברים נאמרים בשקיפות מלאה ובלי שום רצון להתחמק, למרות שהמצב הוא לא סימפטי ולא נעים, והייתי מוותר על המעמד הזה.
משה (מוץ) מטלון: אבל אנחנו פה כרגע.
מוש דנון: האם זה לא בגלל המכרז, כבוד השר?
משה (מוץ) מטלון: לוחות הזמנים המטורפים, זה מה שאמרתי.
משה (מוץ) מטלון: מעולם לא התחמקתי, ואני אומר בצורה הכי ברורה: אני תומך בהארכת הזיכיון של ערוץ 10.
משה (מוץ) מטלון: אמרתי את זה גם לך וגם לרני וגם לשוקי ולמי ששאל.
משה (מוץ) מטלון: קיבלתם את התשובות בצורה הכי ברורה.
משה (מוץ) מטלון: לצד זה יש ההישגים שהושגו בחצי השנה האחרונה.
משה (מוץ) מטלון: הרי נעשו מאמצים, והושגו הישגים משמעותיים בחצי השנה האחרונה עם היוצרים.
משה (מוץ) מטלון: הרי עיקר המחלוקת היא עם היוצרים, הזכויות שלכם, היצירה.
משה (מוץ) מטלון: אני כרגע מגן על הצעת חוק פרטית, לא שלי.
משה (מוץ) מטלון: על הצעת החוק שלי אצטרך לתת מענה בכתב.
משה (מוץ) מטלון: ההשלמות יושלמו במסגרת החקיקה.
משה (מוץ) מטלון: הרי ישבו אתכם.
משה (מוץ) מטלון: מדובר פה בינתיים על קריאה טרומית.
משה (מוץ) מטלון: ישבו עם היוצרים וינסו להגיע אתם למרב ההסכמה.
משה (מוץ) מטלון: זו גם הבטחה של חברי הכנסת שאמה ושי.
רוחמה אברהם-בלילא: במהלך החקיקה הנוכחית?
משה (מוץ) מטלון: כן, בין הקריאה הטרומית לקריאה ראשונה, שנייה ושלישית יש הרבה שעות עבודה של עיבוד החוק, ובמתכונת הזאת הם יסדרו.
משה (מוץ) מטלון: יוכלו להגיע לכאן היוצרים ולעשות את העבודה כמו שהם יודעים ולשכנע את חברי הכנסת.
משה (מוץ) מטלון: בעניין השלכות ביחס לזכיינים, לדעתי אין השלכות רוחב, אבל אם יש אז יש.
נחמן שי: שוק התקשורת עומד בפני שינוי דרמטי, וכנראה שהשר הנוכחי הוא שיוביל את זה, אבל זה תהליך שהבשיל דרך שרים קודמים, כמו שצריך, וזו לא מלאכה של יחיד.
נחמן שי: זה גם תהליך נכון בעיני, שמסכם או מוביל את הדברים מנקודה אחת לנקודה אחרת.
נחמן שי: אחרי הרבה שנים שהשוק הזה היה בנוי על זיכיונות, הוא עובר לרישיונות.
נחמן שי: דברים השתנו, הטכנולוגיות השתנו, גם שוק התקשורת בארץ השתנה, וזה להתאים את השוק למצב החדש הזה שנוצר.
נחמן שי: לכן בעיני זה נכון, ואני תומך גם ברפורמה הגדולה שהשר כחלון מוביל.
נחמן שי: הרעיון לתת לערוץ 10 שנתיים נוספות הוא לא פרס על הצטיינותם.
נחמן שי: הם לא עמדו בדרישות שהם היו צריכים לעמוד, והכנסת הזאת ארבע פעמים נדרשה לעשות שינויי חקיקה כדי להוביל אותם.
נחמן שי: אפילו השר בתפקידו הקודם כחבר ועדת הכלכלה לא אהב את ההישגים של ערוץ 10 ונאבק בהם כדי שישלימו את הדרישות מהם.
נחמן שי: זה לא מיועד למנוע מהם לעמוד בדרישות, אבל זה מיועד שבתקופת האי-בהירות והטלטלה ששוק התקשורת נכנס אליה עכשיו, והיא טבעית כי כך זה במעבר מצורה אחת של משטר לצורה אחרת, ערוץ 10 ימשיך לשדר.
נחמן שי: אני חושב שיש ערך רב לעובדה שערוץ 10 קיים ומשדר.
נחמן שי: העובדה שהוא לא ישדר לא תכניס אף שחקן אחר, לא ייכנס אף איש עסקים להשקיע כרגע בזיכיון לתקופה שהוא לא יודע מה תוביל.
נחמן שי: אנחנו נישאר עם שוק יותר מצומצם, ובעיקר עם שליטה של ערוץ מסחרי אחד שיוכל להכתיב גם מה אנחנו רואים וגם מה תעריפי הפרסום וכן הלאה.
נחמן שי: זאת אומרת, הרווח של הרפורמה יצא בהפסד.
נחמן שי: לכן יחד עם כרמל חשבנו שנכון להאריך להם בשנתיים, וגם שמעתם אותו אומר שהם יצטרכו לעמוד בדרישות שהם לא עמדו בתקופה שהיתה עד עכשיו.
נחמן שי: ואם לא, הרשות השנייה תדע לטפל בהם וגם אנחנו בכנסת נדע לטפל בהם.
כרמל שאמה-הכהן: אדוני היושב-ראש, מאחר שהעלית שלוש נקודות שלא התייחסת אליהן בדבריי, אשמח להתייחס.
כרמל שאמה-הכהן: לגבי ערוץ 2, מאחר שכולנו גם פועלים וגם כפופים לעיקרון השוויון, אין לי ספק שכל זכיין אחר, אם ייקלע לאותן נסיבות, דינו צריך להיות זהה.
כרמל שאמה-הכהן: אני חושב שאנחנו עדיין לא שם, אבל אם נהיה שם כך אני רואה את הדברים.
כרמל שאמה-הכהן: לגבי יצירת נורמה, מי שרצה פה להעביר מסרים לגבי הנורמה או אי עמידה בהתחייבויות של ערוץ 10, היה צריך לעשות את זה לפני כמה חודשים.
כרמל שאמה-הכהן: המועד הזה חלף.
כרמל שאמה-הכהן: היום מימוש סנקציות כנגד ערוץ 10 והעברת מסרים לגבי נורמות היא גם על חשבון האינטרס הציבורי, וכאשר מאזנים בין הדברים היום האינטרס שערוץ 10 ימשיך להוות אלטרנטיבה לערוץ מסחרי נוסף גוברת על האינטרס הציבורי להעביר מסר לגבי עמידה בהתחייבויות.
כרמל שאמה-הכהן: כל המערכות שעסקו בכך, גם הרגולציה, גם המערכות המשפטיות, הגיעו להחלטה בנקודת זמן מאוחרת מדי.
כרמל שאמה-הכהן: אם אותה החלטה של היועץ המשפטי, שנולדה בשבוע שעבר, היתה יוצאת לאוויר העולם כמה חודשים לפני כן, לא היינו צריכים את התיקון לחוק הזה ולא היינו צריכים את כל המהלך, והיה אפשר לחנך את העולם מבלי שאחרים ישלמו על כך.
כרמל שאמה-הכהן: לגבי זכויות היוצרים, אין לי אלא לחתום על דבריו של השר.
כרמל שאמה-הכהן: כך אנחנו גם רואים את הדברים.
כרמל שאמה-הכהן: התיקון לחוק לא אמור לפטור את ערוץ 10 לא בשקל ואפילו לא באגורה מהתחייבות שלו כלפי יוצרים או כלפי עובדים או כלפי המדינה או כלפי הקופה הציבורית.
כרמל שאמה-הכהן: האינטרס הראשי של ערוץ 10 הוא להשלים את כל התחייבויותיו, גם מהעבר עד האחרונה שבהן וגם השוטפות.
כרמל שאמה-הכהן: לכן אני לא רואה סיבה להתנגד לחוק.
משה (מוץ) מטלון: למה לערוץ 10 יש האינטרס?
כרמל שאמה-הכהן: אם הוא רוצה לעבור לשלב הרישיונות, אז יש לו אינטרס לעשות זאת.
כרמל שאמה-הכהן: יש לו אינטרס לעבור לשלב הרישיונות, הוא לא בא להיות ערוץ זמני לשנתיים הקרובות.
נחמן שי: הם יוכלו להפסיק אותו בכל שלב, הם יוכלו להעניש אותו.
נחמן שי: אתה לא נוטל מהרשות השנייה את הזכות להעניש אותם גם בהמשך.
כרמל שאמה-הכהן: הלקח שצריך ללמוד, חבר הכנסת מטלון, שלסיבוב הבאה של הרישיונות צריך לעגן מערכת אכיפת סנקציות ובטוחות שלא נצטרך להגיע לסנקציות מצד כל מי שפועל בשוק הזה, כי אנחנו רואים שיש כשלים בשוק, כך שלא נצטרך להגיע למצב שמישהו צריך להוריד גיליוטינה על ערוץ מסוים, אלא הרבה לפני כן זה ייעצר במערכת של איזונים.
משה (מוץ) מטלון: זה לא רק של הערוץ, זה של הרגולציה, של הרשות השנייה.
כרמל שאמה-הכהן: נכון, אמרתי שהרבה גורמים פה גררו רגליים ולא התנהלו בצורה יעילה.
יריב לוין: עו"ד אמיר רוזנברג, כמה מלים מטעם נציג חלק מארגוני היוצרים, בבקשה.
עו"ד אמיר רוזנברג: תודה, אדוני היושב-ראש.
עו"ד אמיר רוזנברג: אני מבין שזה לא דבר מובן מאליו, גם שנתנו לנו בהתרעה כל כך קצרה להגיע לכאן ולהשמיע כמה מלים, וגם עצם העובדה שנותנים לנו להתייחס לנושא הכבד והחשוב הזה.
עו"ד אמיר רוזנברג: אני רוצה לציין שאני מדבר בשם כל איגודי היוצרים של הקולנוע והטלוויזיה – טכנאים, במאים, שחקנים, תסריטאים, עורכים וכל העוסקים במלאכה.
עו"ד אמיר רוזנברג: ההצעה שמונחת היום כאן ואליה אנחנו נצטרך להתייחס בכמה מלים שנתנו לנו, היא הצעה לעשות דיון מוקדם בחקיקה הזאת.
עו"ד אמיר רוזנברג: לעשות דיון מוקדם אפשר כאשר יש חשיבות או דחיפות או מטעמים מיוחדים.
עו"ד אמיר רוזנברג: אני רוצה להגיד את ההקשר של הדיון הזה ולהראות שהדיון הוא מוקדם ולא דחוף.
עו"ד אמיר רוזנברג: היום אמור להתפרסם מכרז על-פי הנחיה עקיפה של היועץ המשפטי לממשלה, שקבע שאין לעכב הליכי מכרז על-ידי מועצת הרשות השנייה, למרות וגם כשיש הליכי חקיקה בכנסת.
עו"ד אמיר רוזנברג: לפיכך הודיע יושב-ראש מועצת הרשות השנייה כי היום יפורסם המכרז בציבור, באינטרנט, ומחר הוא יפורסם בעיתונות.
עו"ד אמיר רוזנברג: בזמן שמועצת הרשות השנייה תקציב למועמדים אחרים להיכנס להציע הצעות – אנחנו לא יודעים כמה זמן זה, אבל זה יכול להיות שבועות, חודש או חודשיים, כי מועד הזיכיון של ערוץ 10 נגמר ב-27 בינואר 2010 – בזמן הזה צפויים ונקראים אנשים בשוק להציע הצעות להיכנס ולשדר החל מ-27 בינואר, ואם לא יספיקו כמה חודשים אחר כך, כי אכן יש צפיפות בזמן.
עו"ד אמיר רוזנברג: כלומר, אנחנו ניצבים בפני הליך מכרזי, שהוא הליך מכוח חוק הרשות השנייה, במסגרתו צפוי זכיין אחד להחליף זכיין אחר.
עו"ד אמיר רוזנברג: הערוץ לא עומד להיסגר, הערוץ עשוי להיסגר אך ורק אם בתקופה שתקצוב הרשות השנייה לזכיין אחר להיכנס לא ייכנס שום זכיין.
עו"ד אמיר רוזנברג: רק לאחר מכן עשויה להתעורר דחיפות או טעמים מיוחדים לעשות את המהלך הדרמטי הזה ולקצר את ההליכים ולעשות דיון מוקדם.
עו"ד אמיר רוזנברג: כלומר, להפך, דווקא הליכי החקיקה האלה פוגעים מאוד בהליך המכרזי, בגלל שברגע שאתם תדונו ותחליטו לקיים דיון מוקדם, באותו רגע אף אחד שעיניו בראשו לא ייגש להליך המכרזי, כי הוא מבין שהוא ישקיע בלקנות את המכרז ולהעמיד אנשי מקצוע ולעשות לוח שידורים ולגשת למכרז, ובעצם יש הליכי חקיקה מהירים שבמסגרת הליכי החקיקה האלה עומדים לשלול לו את אותה הצעה שהוא נתן.
עו"ד אמיר רוזנברג: כלומר, אם נלך לדיון מוקדם, אנחנו נפגע בהליכי המכרז.
עו"ד אמיר רוזנברג: לפני כמה דקות הונחו על שולחן ועדת הכלכלה תקנות שעליהן חתם השר.
עו"ד אמיר רוזנברג: התקנות האלה, ככל הנראה, מאריכות את המועד של הרשות להחליט על מכרז.
עו"ד אמיר רוזנברג: בכל מקרה ראוי שהוועדה הזאת תקבל את ההחלטה רק אחרי שמתקבלת ההחלטה שם, כי אם ההחלטה שם תתקבל להאריך וזה יתקבל, לא יהיה טעם בזה.
עו"ד אמיר רוזנברג: הצעת החוק כפי שמונחת כיום בפניכם, אני לא מדבר על ההצעה הממשלתית שתתקן אותה בהמשך, היא הצעה תקציבית.
עו"ד אמיר רוזנברג: לפי הצעת החוק, גם התמלוגים והחובות של הערוץ למדינה מעוכבים, ולפיכך ככל הנראה גם ראוי לשמוע את עמדת משרד האוצר בעניין הזה.
עו"ד אמיר רוזנברג: זה לא רק היוצרים, זה גם תשלום התמלוגים.
יריב לוין: מר דוד אוחיון, נציג ערוץ 10, בבקשה.
דוד אוחיון: תודה.
דוד אוחיון: אני ממונה על משאבי אנוש ואדמיניסטרציה בערוץ 10 ובחדשות 10, ואני בא לפה לדבר בשם כל עובדי ערוץ 10 וחדשות 10.
דוד אוחיון: אני מדבר על 450 עובדים.
דוד אוחיון: רובנו המכריע בעלי משפחות, זוגות צעירים, אנשים שגדלו והתפתחו בערוץ 10.
דוד אוחיון: בשמונה השנים שאני עובד, מיום ההקמה של הערוץ ועד היום, קלטתי את כל עובדי ערוץ 10, אני מכיר את האנשים.
דוד אוחיון: מדובר פה בבני-אדם, מדובר פה בבעלי משפחות.
דוד אוחיון: דיברנו בזמנו עם כבוד שר התקשורת בבית שלו, כשעשינו משמרות מחאה מול הבית שלו, והזכרנו לו שמדובר פה באנשים ולא במספרים ולא בכספים.
דוד אוחיון: ערוץ 10 השקיע 1.3 מיליארד, בעלי המניות שלנו השקיעו מכיסם, והפחד הגדול האישי של כל אחד מאתנו הוא שלא תינתן אפשרות להמשיך.
דוד אוחיון: אנחנו בעלי חובות ומשכנתאות, ואנחנו לא באים לבקש חסד של מישהו אלא רוצים שתתנו לנו את האפשרות להמשיך ולחיות בסימן שאלה עוד שנתיים כדי שנדע שיש לנו איזשהו אופק.
דוד אוחיון: תזכרו שמדובר פה ב-450 בעלי משפחות, באלפי בני-אדם.