GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד אוחיון: בעניין היוצרים שמיוצגים פה נאמנה על-ידי היועץ המשפטי שלהם, אני רוצה להזכיר שרק בימים האחרונים משודרת סדרה של אסף אמיר, שלא נמצא פה כרגע, שנקראת מגדלים באוויר.
דוד אוחיון: אז הם גם מתפרנסים מערוץ 10, גם אלפי המשפחות שבמעגל השני והשלישי מתפרנסים מערוץ 10 צריכים כולם לזכור שישראל 10 היא לא חברה שתלויה באוויר.
דוד אוחיון: מדובר פה בבני-אדם, מדובר פה באנשים עם הרבה מאוד חובות, עם משכנתאות, עם ילדים בגני-ילדים, ואני מבקש שתיקחו את זה בחשבון.
דוד אוחיון: אנחנו באמת מתחננים על מקום העבודה שלנו.
זאב אלקין: אני מברך אותך על הדיון ועל התגובה המהירה לבקשת המציעים, כי אני חושב שיש מצבים שהכנסת צריכה לדעת להגיב מהר, וזה בדיוק המצב עכשיו.
זאב אלקין: אפשר להיות בעד החוק, אפשר להיות נגד החוק, אבל אין ספק שהבקשה של היוזמים לפטור מחובת הנחה היא בקשה שהיא במקומה, כי בהליך הרגיל אין משמעות להצעת החוק.
זאב אלקין: לכן צריכים לתת לכנסת אפשרות לקבוע את דעתה.
זאב אלקין: לכן אני מציע לחברי הכנסת למקד את הדיון כרגע לא בתוכן הצעת החוק, אלא רק בסוגיה של הפטור מחובת הנחה.
זאב אלקין: יכול להיות שאם החוק יקבל תמיכה במליאה יש דברים שצריכים לשנות בו.
זאב אלקין: יכול להיות שמישהו יגיד שצריך יותר משנתיים או פחות, יכול להיות שיציעו הגבלות נוספות.
זאב אלקין: כל זה יידון בוועדה הרלוונטית, אם החוק יעבור בקריאה הטרומית.
זאב אלקין: לקראת הקריאה הטרומית גם הנהלת הקואליציה תצטרך לקבוע כאן עמדה, עוד לא נקבעה העמדה הזאת.
זאב אלקין: אבל לעצם הסוגיה שעומדת כאן, ההכרעה אם כן פטור מחובת הנחה או לא פטור מחובת הנחה, בוודאי במצב ששר התקשורת תומך במתן פטור מחובת הנחה, אני חושב שכדאי לוועדה להתאחד סביב העניין הזה ולאפשר לכנסת להכריע בסוגיה שהיא סוגיה חשובה מאוד מבחינת סדר היום הציבורי.
נסים זאב: אדוני היושב-ראש, יש כאן שני מהלכים שסותרים זה את זה.
נסים זאב: מצד אחד רוצים לקבור את ערוץ 10 קבורת חמור, מצד שני רוצים לדאוג להחיות את הערוץ הזה.
נסים זאב: אני מאוד שמח שהממשלה רוצה לעזור בכנות לערוץ 10, כי אנחנו לא נחיה באשליה שמחר בבוקר יש כספים לערוץ 10 ופתאום יהיה מהפך.
נסים זאב: אני חושב שכן נכון להקדים את הדיון, כי אם לא נקדים את הדיון ויהיה דיון ענייני לגופו, איך ערוץ 10 יכול בעתיד להתמודד, הרי יש כבר מהלך, כפי ששמענו מערוץ 2, שאומר שכבר יוצא מכרז וזה כבר למכירה פומבית.
נסים זאב: אז אי-אפשר להחזיר את העגלה אחורה.
נסים זאב: אני חושב שערוץ 10 אולי החמיץ הזדמנות כאשר משה סבא רצה להציע הצעה, ואולי מסיבות פוליטיות חששו שחלילה וחס עכשיו החרדים עומדים לקחת את ערוץ 10 ויהיה מהפך ברמה האידיאולוגית והשפעה, חלילה וחס, גם על המגזר הזה.
נסים זאב: אני חושב שזה היה פספוס גדול מצדכם, ומי שחיבל בזה צריך לתת את הדין.
נסים זאב: אני בעד לתת שנתיים לערוץ 10, אבל כל התשובות לגבי השאלות של החברים בשאלה איך יתמודדו לא צריכות להידון בוועדה הזאת, אלא בוועדת הכלכלה.
רוברט אילטוב: כבוד השר, הבעיה החריפה התחילה לפני שנה, בהחלטת ישיבת ועדת הכלכלה, שהוחלט מה שהוחלט ובעצם ניתן זמן להגיע להסדרים, ועד היום עברה כמעט שנה.
רוברט אילטוב: אני לא רואה התקדמות רצינית בנושאים האלה, אני רואה היום שהארכת הזיכיון תאריך את הסבל של אותו ערוץ שסובל.
רוברט אילטוב: מבלי להיכנס למהות החוק ולהיבטים המשפטיים ותוכן החוק, סיעת ישראל ביתנו מתנגדת לתת פטור מחובת הנחה.
רוברט אילטוב: אנחנו חושבים שהפתרון צריך להיות יותר כולל.
רוברט אילטוב: זה לא הפתרון הרצוי לתקשורת הישראלית.
רוברט אילטוב: אנחנו מתנגדים ברמה העקרונית להצעת החוק הזאת.
יריב לוין: אדוני השר, אתה מבקש להתייחס?
יריב לוין: אז נעבור להצבעה.
יריב לוין: מי בעד הבקשה של חבר הכנסת שאמה?
יריב לוין: הצבעה בעד – 8 נגד – 2 נמנעים – אין אני קובע שהבקשה התקבלה.
יריב לוין: תודה רבה לכבוד השר.
יריב לוין: עדכון באשר למועדי הדיון בעניין תיקונים לתקנון הכנסת
יריב לוין: הסעיף האחרון על סדר-היום הוא עדכון באשר למועדי הדיון בעניין תיקונים לתקנון הכנסת.
יריב לוין: קיבלתי כמה בקשות והצעות לתיקוני תקנון שהוגשו על-ידי חברי הכנסת שטרית ואופיר פינס-פז.
נסים זאב: גם לי יש הצעות.
נסים זאב: מתי אפשר להגיש?
יריב לוין: ההגשה פתוחה, אין בעיה.
יריב לוין: אני מתכוון להוביל ביחד עם המזכיר ועם ארבל, ובאישור ותמיכה ובגיבוי של יושב-ראש הכנסת, תהליך של מעבר על כל התקנון וניסיון לתקן את העניין הזה מן היסוד.
יריב לוין: להבדיל ממה שנעשה בעבר, הכוונה היא לבצע את התהליך הזה פרק אחר פרק, וכל פרק שנסיים בוועדה ונאשר אותו, נביא אותו לאישור המליאה.
יריב לוין: ככל הניתן, נקיים ישיבה בכל שבוע שתיוחד לעניין הזה.
יריב לוין: במסגרת הזאת אנחנו כמובן נדון בכל ההצעות לתיקון התקנון שהוגשו עד עכשיו או שיוגשו בהמשך.
יריב לוין: אני מקווה מאוד שיימצאו כאן מספר חברים שייקחו את העניין ביחד אתנו וישתתפו בכל הדיונים ונצליח להוביל מהלך יסודי של תיקון התקנון מן היסוד.
יריב לוין: אושר.
יריב לוין: הנושא הראשון על סדר-היום, קביעת ועדה לדיון בהצעה לסדר-היום בנושא: "התמודדות ישראל עם דוח גולדסטון", של חברי הכנסת נחמן שי, מוחמד ברכה, אחמד טיבי וחיים אורון.
יריב לוין: נשמעו הצעות להעביר את ההצעה לוועדת החוץ והביטחון ולוועדת החוקה, חוק ומשפט.
יריב לוין: יושב-ראש ועדת החוקה הודיע שהוא מותיר את ההחלטה בידי ועדת הכנסת.
יריב לוין: יושב-ראש ועדת החוץ והביטחון מבקש להעביר לוועדת החוץ והביטחון.
נחמן שי: שם היא תמות מיתת נשיקה.
יריב לוין: אמר בצער וביקש להעביר לשם, אם אני מבין נכון.
נחמן שי: אני יודע שזה אבוד.
נחמן שי: זה נושא כל כך מרכזי, שכל אחד מבין את החשיבות שלו.
יריב לוין: הערתי גם בישיבה הקודמת, שליושב-ראש ועדת החוץ והביטחון יש גם סמכות לקיים דיון בדלתיים פתוחות במקרים שהוא מוצא לנכון.
יריב לוין: אתה בוודאי תיטיב להגיע אתו להבנות.
נסים זאב: דווקא זה מסוג הדברים ששייך לדון בהם בדלתיים פתוחות, בפרט שהנושא הוא פתוח.
נסים זאב: השנאה היא כל כך גלויה, אז מה יש פה להסתיר?
נחמן שי: השנאה היא דורות.
נחמן שי: אנחנו נקיים גם פגישה של השדולה לדיפלומטיה ציבורית בעניין הזה, אני רוצה מאוד לקדם את זה.
נחמן שי: אולי זה רעיון לבקש מחבר הכנסת הנגבי לעשות כך, אולי נחבר את זה עם המפגש של השדולה.
נחמן שי: אני לא רואה משהו אחר.
יריב לוין: מי בעד להעביר לוועדת החוץ והביטחון?
נסים זאב: עם ההמלצה שזה יהיה בדלתיים פתוחות.
יריב לוין: אני לא ממליץ לו.
יריב לוין: אני לא מנהל את הוועדה שלו.
יריב לוין: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין הוחלט להעביר את הנושא לוועדת החוץ והביטחון.
מוחמד ברכה: אדוני היושב-ראש, אם העברתם את הנושא של גולדסטון לוועדת החוץ והביטחון, אני מבקש להבטיח שהמציעים יוזמנו לשם, כפי שראוי.
יריב לוין: בוודאי שצריך להזמין אתכם.
יריב לוין: אני לא מאמין שיהיה מצב שלא תוזמנו.
יריב לוין: נדמה לי שזה לא נכון שאני אתן הוראות ליושב-ראש ועדת החוץ והביטחון, אבל ההערה שלך נרשמה בפרוטוקול, ואני משוכנע שיושב-ראש ועדת החוץ והביטחון לא ימנע מאף חבר כנסת להשתתף בדיון בהצעה שהוא הגיש.
מוחמד ברכה: בגלל זה חשבתי להעביר את זה לוועדת החוקה, חוק ומשפט.
יריב לוין: הצעה לסדר של חברת הכנסת רוחמה אברהם-בלילא
רוחמה אברהם-בלילא: אני רוצה לדבר בכובעי כסגנית יושב-ראש הכנסת.
רוחמה אברהם-בלילא: אני רוצה לדבר על הצבעות האי-אמון, שפה קיבלנו החלטה גורפת שלפיה המציעים יציעו 10 דקות, ו-3 דקות לכל דובר.
רוחמה אברהם-בלילא: בשבוע שעבר הכנסת סיימה את יומה בשעה 18:15.
רוחמה אברהם-בלילא: אני לא חושבת שלמישהו זכור מקרה כזה מזה שנים רבות.
רוחמה אברהם-בלילא: זה נכון שאנחנו צריכים להעלות את כל הסוגיה של האי-אמון, בהיבט התקנוני.
רוחמה אברהם-בלילא: אבל אני חושבת, אדוני היושב-ראש, שהחלטה גורפת לכל הצבעות האי-אמון שבהם יש תקצוב של הזמן – כאשר אין סדר-יום ארוך, למה שלא תינתן זכות לדוברים לומר את דברם פרק זמן יותר ארוך?
רוחמה אברהם-בלילא: תן רבע שעה לסיעות הבית ועוד 10 דקות לכל סיעה.
רוחמה אברהם-בלילא: זה בסך הכול מסתכם בשעה עד שעה וחצי.
רוחמה אברהם-בלילא: ביום שני סיימנו בשעה 18:15 וזו היתה שערורייה.
מוחמד ברכה: יש בעיה יותר עמוקה.
מוחמד ברכה: בכל סדר-היום של הכנסת עוד לא זכור לי דבר כזה.
מוחמד ברכה: הכנסת נעשית מיותרת מיום ליום.
רוחמה אברהם-בלילא: הכנסת הפכה להיות הזרוע הביצועית של הממשלה הנוכחית, ויחד עם זה אין יותר משתי הצעות אי-אמון כל שבוע.
רוחמה אברהם-בלילא: זה לא כמו שהיה בעבר, שהיו חמש או שש הצעות אי-אמון, שאז ניתן לזה יותר ביטוי.
רוחמה אברהם-בלילא: אני חושבת שגם אנחנו היום, ואתה כיושב-ראש הוועדה הזאת, שבין היתר אחראי על לוח הזמנים ועל סדר-היום של הבית, צריכים לתת לזה קצת יותר משמעות, עם אפשרות ליותר זמן דיבור.
רוחמה אברהם-בלילא: זו ההצעה שלי לסדר, ואני חושבת שזו הצעה ראויה, ודווקא בזמן הזה.
יריב לוין: חבר הכנסת ברכה, בבקשה.
מוחמד ברכה: אני חושב שמתחייב דיון עקרוני על סדר-יומה של הכנסת והעבודה של הכנסת.
אברהם מיכאלי: לא רק ליום שני, לכל הימים.
מוחמד ברכה: לא רק ליום שני.
רוחמה אברהם-בלילא: ביום שלישי תיכנס שעת השאילתות לשרים, אז סדר-היום יהיה קצת יותר ארוך.
מוחמד ברכה: הכנסת מתייתרת לחלוטין כאן.
מוחמד ברכה: הרי הכנסת יושבת בממשלה, והממשלה לא עובדת מול הכנסת.
נסים זאב: לא צריכים למלא תכנים בכוח.
נסים זאב: לא צריך לעשות משהו מלאכותי, למרות שיש דיונים.
נסים זאב: אני חושב שמי שרוצה לדבר, יש לו ההזדמנות לדבר בכל הצעת חוק, וכל הצעת חוק יכולה לארוך בין שעתיים לשלוש שעות.
רוחמה אברהם-בלילא: אבל בימי שני מגיעות ההצעות לקריאה שנייה ושלישית, ואתה לא יכול לעשות את זה.
נסים זאב: אם כל חבר כנסת רוצה להתבטא, יש מספיק הצעות חוק שאפשר למלא את החלל לשלושה ימים בשקט ובשופי.
נסים זאב: לכן לא צריכים לחפש עוד נושאים.
רוחמה אברהם-בלילא: עוד חמש דקות לכל סיעה לדבר, זה לא נורא.
נסים זאב: זה תלוי ביושב-ראש הישיבה, אם הוא מאפשר יותר זכות דיבור, ולא להתקמצן על הזמן.
רוחמה אברהם-בלילא: אני מדברת על הזמן של האי-אמון, לא על משהו אחר.
נסים זאב: אבל לפעמים בימי שני יש הצעות חוק נוספות, והן מהותיות וזה אורך לפעמים עד 21:00 או 22:00.
רוחמה אברהם-בלילא: לכן אני מציעה שבכל יום שני נביא את הנושא לדיון.
רוחמה אברהם-בלילא: אם נראה שזה יום עם סדר-יום קצר, נקדיש יותר זמן לאי-אמון.
יריב לוין: צריך באמת לבחון את הנושא.
יריב לוין: דווקא כמי שבא מבחוץ ונמצא פה חודשים ספורים, ואולי עוד רואה את זה קצת בעיניים של אזרח מבחוץ, אני נמצא בתחושה שלהבדיל מהרבה עניינים מהותיים, כמו חקיקה פרטית, שאני חושב שצריך לחזק אותם ולתת הרבה יותר כלים, זה שאנשים עומדים על הדוכן 5 או 10 דקות במקום 3 דקות, אני לא רואה מה זה מועיל.
יריב לוין: לטעמי במידה רבה זה רק גורע, משום שהתוצאה היא מליאה ריקה ותדמית של הכנסת כמקום שבו מישהו עומד על דוכן ונואם בפני כיסאות ריקים.
יריב לוין: אבל הדעות יכולות להיות לכאן ולכאן.
יריב לוין: אני אביא את הנושא הזה לדיון מסודר פה, ואנחנו נקבל החלטה.
יריב לוין: אם יש שבוע שסדר-היום הוא קצר יותר ויש אפשרות לתת עוד כמה דקות, אני לא רואה מניעה לעשות את זה.
יריב לוין: אבל על פניו נדמה לי שאת מה שאומרים ב-3 דקות, גם 10 דקות לא מוסיפות הרבה.
רוחמה אברהם-בלילא: אתה יכול לאפשר ליותר חברים לדבר.
יריב לוין: מי שמאזין ללא מעט נאומים, גם מגלה שלפעמים יש לך תחושה שאתה נמצא במשחק כדורגל, כשקבוצה מתבצרת בהגנה ומבזבזת את הזמן.
רוחמה אברהם-בלילא: אל תגזים.
רוחמה אברהם-בלילא: אל תעשה מזה זילות.
יריב לוין: אבל כך זה נראה.
יריב לוין: כי כשנואמים בפני חמישה אנשים במליאה ריקה במשך שעות, זה לא נראה טוב.
רוחמה אברהם-בלילא: אף פעם זה לא היה כך, חוץ מאשר בכנסת הזאת.
יריב לוין: אני מתחייב להביא את הנושא הזה לדיון בוועדה.
שלמה מולה: אני יודע שלממשלה לא כל כך נוח שיהיו דיונים יחסית ארוכים, בעיקר בנושא הצעת האי-אמון.
אלכס מילר: זה היה שונה לפני שנה?
אלכס מילר: מה זה קשור לממשלה?
אלכס מילר: לפני שנה היה בדיוק אותו דבר.
שלמה מולה: אני חושב שבכל הנושא של התקנון יש בעיה, שסיעה של שמונה חברים וסיעה של שלושה חברים מקבלות פחות או יותר אותו מספר דקות.
שלמה מולה: אני גם זוכר שלפני כשלושה שבועות אמרת, אדוני היושב-ראש, שיתקיים דיון בכל הנושא של מסגרת הדיונים בנושא הצעות האי-אמון.
שלמה מולה: אני שמח שמתקיים דיון בעניין.
שלמה מולה: הנושא לא צריך להיות בגלל שאנחנו באופוזיציה או בקואליציה, צריך לראות את תפקידה של הכנסת.
שלמה מולה: התפקיד של חלק מאתנו הוא לבקר את הממשלה על הפעולות שלה.
שלמה מולה: הביקורת שאנחנו יכולים להביע היא מעל דוכן הכנסת, ואת הדבר הזה אי-אפשר לקחת מאתנו.
שלמה מולה: זה נכון שזה צריך להיות בפרופורציה הנכונה ולא צריך להגזים.
שלמה מולה: אנחנו גם מודעים לכך.
שלמה מולה: אבל אני חושב שלא נכון לקצר את סדר-היום של הכנסת כמה שיותר ולהתפזר הביתה.
שלמה מולה: אנחנו באים לעבוד, אנחנו לא באים רק לסמן V וללכת.
שלמה מולה: ולכן בעניין הזה צריך להיות מאוד פתוחים למחשבות, לרעיונות.
שלמה מולה: אנחנו היום באופוזיציה, אני מקווה שבקרוב אתם תהיו באופוזיציה ואנחנו נהיה בשלטון, והדברים יתהפכו.
שלמה מולה: זה מעגל סגור.
יריב לוין: יכול להיות שתהיה ממשלת אחדות, למה אתה ישר הולך לאופציה השנייה?
יריב לוין: אני שוב אומר, אני אקיים דיון בנושא במועד קרוב מאוד.
יריב לוין: אני חושב שצריך למצוא פתרון גמיש, שיתחשב בסדר-היום וייתן את האפשרות, לפחות בחלק מהמקרים, לתת זמן ביטוי רחב יותר אם מעוניינים בכך.
רחל אדטו: אני רוצה להזכיר את הישיבה הראשונה שהיית יושב-ראש, שקבענו שבאי-אמון הזמן יהיה גמיש, לא יהיה כלל שיהיה קבוע ל-3 דקות.
רחל אדטו: זאת אומרת שאם אתה רואה שיש לך סדר-יום קצר, אין סיבה שזה יהיה 3 דקות.
יריב לוין: 3.
יריב לוין: הנושא הבא הוא קביעת ועדה לדיון בהצעת חוק שיקום נכי נפש בקהילה (תיקון – קביעת מחזיק בתחום הדיור), התשס"ט-2009 (פ/905/18), של חבר הכנסת צחי הנגבי.
יריב לוין: נשמעו הצעות להעביר את ההצעה לוועדת העבודה והרווחה או לוועדת הפנים והגנת הסביבה.
יריב לוין: שתי הוועדות היו תמימות דעים שכל אחת רוצה שהחוק יידון בוועדה השנייה.
יריב לוין: אבל החוק על פניו אכן מתאים יותר לוועדת העבודה והרווחה.
יריב לוין: כך ביקש ממני גם המציע, חבר הכנסת הנגבי.
יריב לוין: לכן אני מציע להעביר אותו לוועדת העבודה והרווחה, אלא אם יש הצעות אחרות.
יריב לוין: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין תודה רבה.
אלכס מילר: אדוני היושב-ראש, אני מחליף את חבר הכנסת אילטוב וחברת הכנסת מיכאלי מחליפה את חבר הכנסת רותם.
אלכס מילר: הקמת ועדה משותפת של ועדת החוקה, חוק ומשפט וועדת החוץ והביטחון, בהתאם לסעיף 4(ה) לחוק האזנות סתר
יריב לוין: הנושא הבא, הקמת ועדה משותפת של ועדת החוקה, חוק ומשפט וועדת החוץ והביטחון, בהתאם לסעיף 4(ה) לחוק האזנות סתר.
יריב לוין: חוק 4(ה) לחוק האזנות סתר קובע חובת דיווח שנתית לוועדה משותפת של ועדת החוקה, חוק ומשפט ושל ועדת החוץ והביטחון.
יריב לוין: ועדת הכנסת החליטה בישיבה ביום שלישי, 2 בנובמבר 2009 – זה מה שנעשה עכשיו – על הקמת ועדה משותפת.
יריב לוין: ההרכב שהוצע מטעם ועדת החוקה: חבר הכנסת דוד רותם יושב-ראש, חבר הכנסת אברהם מיכאלי.
יריב לוין: מטעם ועדת החוץ והביטחון: חבר הכנסת צחי הנגבי, חבר הכנסת זאב אלקין.
יריב לוין: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין הוחלט לאשר את ההרכב, כפי שקראתי אותו.
יריב לוין: 5.
יריב לוין: קביעת ועדה לדיון בהצעת חוק יסוד: משק המדינה (תיקון מס' 7) (הרוב הדרוש להצעות חוק תקציביות) (מ/429)
יריב לוין: הנושא האחרון על סדר-היום, קביעת ועדה לדיון בהצעת חוק יסוד: משק המדינה (תיקון מס' 7) (הרוב הדרוש להצעות חוק תקציביות) (מ/429).
יריב לוין: נשמעו הצעות להעביר את ההצעה לדיון בוועדת הכלכלה או בוועדת הכספים.
יריב לוין: המלצת הלשכה המשפטית היא להעביר את ההצעה לוועדת חוקה, חוק ומשפט.
יריב לוין: היתה גם הצעה להעביר את הנושא לוועדת הכנסת.
רוחמה אברהם-בלילא: אני רוצה לשאול את עמדת היועצת המשפטית.
רוחמה אברהם-בלילא: הרי בעבר, בערך בשנים 2004-2003, גם היתה הגדלה של מספר חברי הכנסת לגבי חקיקה פרטית, שהביא אז חבר הכנסת גדעון סער.
רוחמה אברהם-בלילא: באיזו ועדה זה נדון אז?
ארבל אסטרחן: אני לא זוכרת שהיתה הגדלה.
ארבל אסטרחן: החוק הזה נחקק לראשונה כהוראת שעה, ואחר כך נקבע כהוראת קבע בחוק יסוד: משק המדינה.
רוחמה אברהם-בלילא: הגדילו את זה אז ל-50 חברי כנסת.
ארבל אסטרחן: המקום המתאים לדיון בחוק יסוד הוא ועדת החוקה, חוק ומשפט.
זאב אלקין: אכן אמרת בצדק, במליאה הושמעו כמה הצעות בנוסף להצעה שהיתה רשומה אז על הנייר, ועדת החוקה.
זאב אלקין: חברים מקדימה הציעו כספים וכלכלה, אני הצעתי במצב כזה את ועדת הכנסת.
זאב אלקין: יכול להיות שהנושא לא היה נפתח בכלל והיה הולך לוועדת החוקה, אבל היות שהוא נפתח ואנחנו צריכים לתת עליו את שיקול הדעת, אני חושב שהוועדה המתאימה ביותר היא ועדת הכנסת, כי למעשה מדובר כאן לא בהכנסה של תיקון עקרוני של 50 חברי כנסת, שאז בצדק דובר על שינוי מאוד מהותי בכללי המשחק.
זאב אלקין: מדובר כאן על שיקול.
זאב אלקין: השאלה היא מהו הרוב הדרוש האמיתי לכך, כדי שהרוב ייחשב רוב מספיק חשוב כדי להעביר הצעת חוק תקציבית שהיא מנוגדת לעמדת ממשלה וכל מה שכרוך בהגדרה של הצעת חוק תקציבית.
זאב אלקין: אני חושב שהוועדה שצריכה לקבוע את סדרי הדיון בבית, ובין השאר לתת את דעתה מהו הרוב הנכון, שמצד אחד לא יהיה רוב דורסני מדי, שיאפשר לכנסת בכל זאת להעביר חוקים גם בניגוד לעמדת הממשלה.
רוחמה אברהם-בלילא: אתה לא מתכוון לסעיף השני.
זאב אלקין: אני בהחלט מתכוון לזה.
זאב אלקין: מצד שני, תקבע מהו הרף הנכון כדי לשמור על האיזון התקציבי ועל המשמעת התקציבית מצד הכנסת, אני חושב שהמקום הנכון ביותר לדיון מהסוג הזה הוא ועדת הכנסת, ועדה שגם הרבה סיעות הבית מיוצגות בה והיא גם זאת שצריכה לעשות אולי, לצורך טיפול בחוק, מעין מחקר מתאים כדי לבדוק בדיוק כמה הצעות חוק תקציביות עברו בהפרש הזה, בין 50 ל-55 – אני חושב שהמקום הנכון להתלבט לא לגבי עצם המנגנון של המגבלה, שאת זה כבר הכנסת הכריעה, אלא לגבי הגודל שלה, הוא ועדת הכנסת.
רוחמה אברהם-בלילא: כפי שאתה, אדוני היושב-ראש, הבאת באשר לחוקים קודמים, אם יש הסכמה או אין הסכמה של יושבי-ראש הוועדות, הייתי רוצה לשמוע את עמדתו של יושב-ראש ועדת החוקה.
רוחמה אברהם-בלילא: חוק כזה חשוב, חוק יסודות התקציב, נדון מאז ומתמיד בוועדת החוקה.
רוחמה אברהם-בלילא: אל תנסה לסבר את האוזן בעצם העובדה שאתה דואג פתאום שהכנסת לא תעביר חקיקה פרטית ברוב דורסני.
רוחמה אברהם-בלילא: הרי החוק הזה נועד כדי לסרס את הכנסת, לסרס את אותם חברי קואליציה שבטעות אולי ישיגו רוב על-ידי עוד חברים כאלה ואחרים בהצעות חוק שהן תקציביות וחשובות.
רוחמה אברהם-בלילא: והרי גם אתה וגם אני, כשרה המקשרת, נקלענו לא אחת לכל מיני חברויות של חברי כנסת, שרצו להוביל מהלכים שהם עצמם מבינים בהם.
רוחמה אברהם-בלילא: אני בטוחה שישראל ביתנו, וגם חברת הכנסת ליה שמטוב, שהיו לה הצעות חוק תקציביות מדהימות שעוזרות מאוד לקהילה ולרווחה – היום היא יודעת שהיא מסורסת מבחינה פרלמנטרית, כי היא תצטרך להשיג עוד חמישה חברי כנסת.
רוחמה אברהם-בלילא: אתה, על-ידי עצם ההגדלה של התמיכה בחברי הכנסת בחקיקה פרטית, רוצה לגרום לממשלה, לשר האוצר, לראש הממשלה, שקט תעשייתי.
רוחמה אברהם-בלילא: כנראה שבוועדת חוקה לא תוכל לשלוט על זה, כי אני לא יודעת מה העמדה של יושב-ראש ועדת החוקה בעניין, ואתה רוצה להביא את זה לפה.
רוחמה אברהם-בלילא: אם זה נדון בעבר בוועדת חוקה, תשאיר את זה שם.
רוחמה אברהם-בלילא: אל תשנו את כל סדרי הבית הזה, בבקשה מכם.
רחל אדטו: תוך שמונה חודשים.
זאב אלקין: בתשובה לשאלתך, חברת הכנסת אברהם, שתי הערות.
זאב אלקין: האחת, אני בטוח שלגבי עצם המנגנון של הצורך ברוב מיוחד דעתך כדעתי, כי נדמה לי שאת היית חברת כנסת בקואליציה כשזה חוקק, ובוודאי תמכת בחוק הזה.
זאב אלקין: זה היה בכנסת ה-17.
רוחמה אברהם-בלילא: תעשו את כבר לרוב של 76, כל הקואליציה הזאת.
משה גפני: לא, אני לא יודע איפה נהיה מחר.
רוחמה אברהם-בלילא: עכשיו אני יודעת למה כל כובד משקלו של יושב-ראש ועדת הכספים הגיע לכבד אותנו בנוכחותו.
זאב אלקין: לגבי עצם שאלתך, אני מניח שכמו שאת מכירה את דרכי עבודת הקואליציה, לא היה עולה על דעתי להציע להעביר את זה לוועדת הכנסת ולא לוועדת חוקה אם לא הייתי בודק את עמדתו של יושב-ראש ועדת חוקה ואת עמדתה של סיעתו.
רוחמה אברהם-בלילא: הייתי שמחה מאוד לשמוע אותו עכשיו.
רוחמה אברהם-בלילא: מן הראוי שהיושב-ראש יאמר מה דעתו של יושב-ראש הוועדה אשר החוק נדון בוועדה שלו.
יריב לוין: באופן רשמי חבר הכנסת רותם הודיע שהוא היה מבקש להעביר את זה לוועדת חוקה, חוק ומשפט.
יריב לוין: נמצאים פה חברי סיעתו, והם בוודאי יבטאו בהצבעתם את העמדה, עד כמה חבר הכנסת רותם עומד על העמדה הזאת או שהוא מביע אותה מתוקף תפקידו.
אברהם מיכאלי: נקרא לנערה ונשאל את פיה.
יריב לוין: יש פה נציגים נאמנים של סיעתו, שבוודאי יודעים היטב עד כמה העמדה הזאת היא עמדה מחייבת.
רוחמה אברהם-בלילא: אני מבינה שעמדתה של יהדות התורה מתוך הקואליציה יש בה בקיעים בקואליציה.
רוחמה אברהם-בלילא: גם עמדתו של יושב-ראש ועדת הכספים, מן הסתם.
רחל אדטו: אני מנסה להבין את המשמעות של ועדת הכנסת לצורך העניין.
רחל אדטו: אני נגד כל הרעיון הזה של לשנות ברוב של 55, לשנות את חוקי היסוד של הכנסת בהינף יד.
רחל אדטו: בתקופה כל כך קצרה נעשתה כל כך הרבה חקיקה.
רחל אדטו: עם זאת, אני לא רואה בכלל מקום לוועדת הכנסת, שמבחינתי היא ועדה הרבה יותר טכנית מאשר ועדה מהותית בנושאים האלה של חקיקה.
רחל אדטו: לכן כל דבר שצריך להיות קשור לחקיקה ולחקיקת יסוד בנוסח הזה צריך להיות נדון בוועדת החוקה, שהיא הוועדה המתאימה לנושא.
יריב לוין: בבקשה, חבר הכנסת זאב.
נסים זאב: בפרשת השבוע כתוב:
נסים זאב: אם אמצא בסדום 50 צדיקים.
נסים זאב: תמיד יש 50 מצביעים.
נחמן שי: אבל המספר ירד וירד, ולא נמצאו.
נסים זאב: הוא ירד אחר כך, אבל אנחנו עכשיו במצב של עלייה.
נסים זאב: רוצים להעלות מ-50 ל-55.
נסים זאב: אני רוצה להזכיר לחברים שלפני שנים בכלל לא היה מצב של מגבלה, זה היה ברוב מזדמן.
נסים זאב: רק לפני כמה שנים היתה מגבלה.
נסים זאב: הכותרת היא "חוק משק המדינה", אבל זה לא קשור למשק, זה לא סעיף תקציבי שצריך להיות נדון בוועדת כספים.
נסים זאב: אני חושב שוועדת הכנסת היא הוועדה הרלוונטית ביותר לדון לגבי המספר, כי פה גם מיוצגים כל החברים מכל סיעות הבית.
יריב לוין: אצלי בוועדה אופוזיציה מסכמת, אז חברת הכנסת אברהם תאמר משפט סיכום ונעבור להצבעה.
רוחמה אברהם-בלילא: אני רוצה לסכם ולבוא בקריאה לחברי הכנסת היותר חדשים.
רוחמה אברהם-בלילא: נפלה בידיכם הזכות להיות בפעם הראשונה חברים בקואליציה.
רוחמה אברהם-בלילא: חבר הכנסת אורי אורבך וחברת הכנסת אנסטסיה מיכאלי לא יודעים כמה קשה לנסות ולהוביל הצעת חוק, שהיא באמת חשובה, לעתים היא עושה שינוי דרמטי חברתי.
רוחמה אברהם-בלילא: חברי ש"ס הם אלופים, הרי בדרך כלל הם בקואליציה, אבל כשהם היו באופוזיציה היה להם מאוד קשה להוביל חקיקה פרטית.
רוחמה אברהם-בלילא: אני רואה את חוסר המנוחה של חבר הכנסת גפני, כי הוא יודע מה זה להיות חבר כנסת באופוזיציה ולנסות להוביל חקיקה פרטית שיש לה הסכמה בבית הזה, למרות אי הנוחות של ממשלה כזאת או אחרת.
רוחמה אברהם-בלילא: חבר הכנסת גפני מהנהן בראשו.
רוחמה אברהם-בלילא: לכן אני חושבת שכדאי שתחשבו טוב, תביאו את זה לוועדת חוקה.
רוחמה אברהם-בלילא: אל תמחקו את כל הסדר שהיה בבית הזה שנים רבות.
רוחמה אברהם-בלילא: תמיד יש בפוליטיקה עליות וירידות, ותמיד דברים שרואים מכאן לא רואים משם.
רוחמה אברהם-בלילא: אבל כאשר משנים סדרי עולם, מן הראוי לעשות את זה לא מעכשיו לעכשיו, לא תוך כדי משחק, אלא אנחנו רוצים לחזק את הבית הזה ולשמור על התפקיד שלו.
רוחמה אברהם-בלילא: אחד התפקידים שלו הוא לפקח על הממשלה.
רוחמה אברהם-בלילא: לכן בואו ושנו את כללי המשחק מהכנסת הבאה, אם אתם באמת חושבים שזה ראוי ונכון.
יריב לוין: מי בעד להעביר לוועדת הכנסת?
יריב לוין: מי בעד להעביר לוועדת החוקה?
יריב לוין: ה צ ב ע ה בעד להעביר הנושא לדיון בוועדת הכנסת – 10 בעד להעביר הנושא לדיון בוועדת החוקה – 3 נמנעים – אין הוחלט להעביר את הנושא לוועדת הכנסת.
רוחמה אברהם-בלילא: אני רוצה רביזיה, אדוני היושב-ראש.
נסים זאב: הישיבה התפזרה.
רוחמה אברהם-בלילא: בפעם הבאה.
יריב לוין: יש בקשה לרביזיה, ולכן אני מעלה אותה עכשיו לסדר-היום.
רוחמה אברהם-בלילא: נעלת את הישיבה.
יריב לוין: מי בעד בקשת הרביזיה?
יריב לוין: אני מחדש את הישיבה ואני מבקש להצביע עכשיו על הרביזיה של חברת הכנסת אברהם.
רוחמה אברהם-בלילא: אני רוצה לשאול את היועצת המשפטית.
רוחמה אברהם-בלילא: אל תסתום כאן פיות.
יריב לוין: חברת הכנסת אברהם, את זה בטח אי-אפשר להגיד עלי.
רוחמה אברהם-בלילא: יש פה נהלים בבית הזה.
רוחמה אברהם-בלילא: אני רוצה לשמוע את עמדתה של היועצת המשפטית, כאשר ישיבה ננעלת ולא מחכים אפילו דקה.
רוחמה אברהם-בלילא: אני רואה גם את חוסר הנוחות שלה מההתנהלות של הבית הזה.
יריב לוין: חברת הכנסת אברהם, יש לך שלוש דקות לנאום על הרביזיה, ואחר כך נצביע עליה.
רוחמה אברהם-בלילא: אני רוצה לשמוע את היועצת המשפטית.
יריב לוין: חברת הכנסת אברהם, יש לך שלוש דקות להסביר את טעמי הרביזיה, וכך נגיע למכסת חמש הדקות שאת קצבת לפני דקה.
רוחמה אברהם-בלילא: אני לא קצבתי שום דבר, ביקשתי לשמוע את חוות דעתה של היועצת המשפטית.
יריב לוין: לא נשמע עכשיו חוות דעת.
רוחמה אברהם-בלילא: מה זה לא נשמע חוות דעת?
רוחמה אברהם-בלילא: מה הדבר הזה?
רוחמה אברהם-בלילא: אתה גם רוצה לסתום את הפה של היועצת המשפטית לוועדה?
יריב לוין: חברת הכנסת אברהם, אני מנהל את הישיבה, עם כל הכבוד.
יריב לוין: את מבקשת להציג את הרביזיה, בבקשה.
יריב לוין: אם את לא מעוניינת, אני אעבור להצבעה.
רוחמה אברהם-בלילא: אני מבקשת, אדוני היושב-ראש, לשמוע את דעתה של היועצת המשפטית.
יריב לוין: תגישי בקשה לייעוץ המשפטי ותקבלי אחרי הישיבה.
יריב לוין: אני מבקש לעבור להצבעה.
יריב לוין: מי בעד הרביזיה של חברת הכנסת אברהם?
רוחמה אברהם-בלילא: אני מבקשת לשמוע - - -
יריב לוין: חברת הכנסת אברהם, אני מכבד אותך, אבל צריך לכבד גם את הוועדה.
יריב לוין: ה צ ב ע ה בעד – 2 נגד – 8 נמנעים – אין תודה.
יריב לוין: הרביזיה נדחתה.
יריב לוין: יש לנו נושא אחד על סדר-היום – הצעת-חוק יסוד: משק המדינה (תיקון מס' 7) (הרוב הדרוש להצעות חוק תקציביות) (מ/429), הכנה לקריאה שנייה ושלישית.
יריב לוין: כפי שהודעתי גם בהזמנה, היום לא תתקיימנה הצבעות בעניין הזה.
יריב לוין: אני מבקש לפתוח את הדיון.
יריב לוין: נציג משרד המשפטים, אייל זנדברג, אתה תציג את החוק בבקשה.
יריב לוין: מי מציג את הדברים מבחינת משרד האוצר?
איל זנדברג: משרד האוצר יציג את ההצעה - -
יריב לוין: אתה מעדיף שמשרד האוצר יציג?
יריב לוין: יעל, בבקשה.
יעל מבורך: מדובר בתיקון מס' 7 לחוק יסוד: משק המדינה (הרוב הדרוש להצעות חוק תקציביות).
יעל מבורך: הצעת החוק מבקשת לתקן את סעיף 3ג, כך שבחוק יסוד: משק המדינה בסעיף 3ג(א) ו-(ב) בכל מקום במקום 50 חברי כנסת לפחות, יבוא 55 חברי כנסת לפחות, כאמור גם לעניין הצעת חוק תקציבית וגם לעניין הסתייגות להצעת חוק תקציבית.
יריב לוין: מה זה אומר אנחנו איכשהו יודעים לקרוא, אבל מה ההגיון מאחורי ההצעה?
יעל מבורך: ההגיון מאחורי ההצעה הוא להעלות את הרוב הדרוש להצעת חוק תקציבית, שמקורה כידוע הוא בחקיקה פרטית בעלת משמעויות תקציביות של מעל חמישה מיליון שקלים; לדעתי אפילו מעל חמישה מיליון שקלים, כי הסכום הזה הוא צמוד מדד מאז החקיקה, בגלל ההשלכות שיש לו על תקציב המדינה, שמאושר על ידי הכנסת אחת לשנה, או אחת לשנתיים במקרה האחרון.
יריב לוין: אני מוכרח להסכים עם חברת הכנסת איציק, שאני לא הבנתי.
רחל אדטו: לקרוא אנחנו יודעים.
יריב לוין: אני שואל, מביאים הצעה לתיקון חוק-יסוד.
יריב לוין: אני יכול להעלות כל מיני רעיונות למה צריך את זה, אבל אני מבקש לקבל איזשהו הסבר מסודר, ככל שאת יכולה - מה היה, למה רוצים לתקן את זה, מאיפה הגיע הצורך הזה דווקא עכשיו, למה הוא לא התעורר קודם.
יעל מבורך: אני חושבת שבאמת הצעת החוק היא די פשוטה, ולכן אין צורך להרחיב במילים ולהסביר אותה.
רחל אדטו: אנחנו רוצים שתסבירי לנו את המשמעות של הצעת החוק הזאת בעיניים המשפטיות.
רחל אדטו: מה המשמעות של זה מבחינת מערכת יחסים רשות מחוקקת וכנסת?
יעל מבורך: אולי איל יטיב לענות על זה מבחינה משפטית.
רחל אדטו: וזאת מהות החוק עכשיו, הפרדת הרשויות והצרתה של הכנסת.