GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זאב אלקין: המחלוקת המשפטית היא האם העילות שמופיעות כאן הן עילות כדי לתת, כפי שאמרה ארבל, איזושהי נתינת כיוון, והיא לא רשימה סגורה של עילות, או שזאת רשימה סגורה.
זאב אלקין: אם זו רשימה סגורה, יהיה קשה מאוד להסביר איך ההצעה לסדר שאתה הבאת נופלת.
זאב אלקין: אולי סעיף (1), גם זה בקושי.
זאב אלקין: צריכים כאן אילוץ פרשני מאוד גדול.
זאב אלקין: אם הרשימה היא לא סגורה אלא נתינת כיוון, ויש לא מעט דוגמאות כאלה בתקנון הכנסת, זו כבר שאלה של שיקול דעת האם שיקול הדעת נכון או לא, האם ועדת הכנסת רוצה לתמוך או לא.
זאב אלקין: אגב, גם אם זה היה נופל לתוך עילה, ועדת הכנסת יכולה להחליט אחרת.
זאב אלקין: לכן הוויכוח כאן הוא גם ויכוח ענייני ולא רק ויכוח על פרשנות התקנון.
זאב אלקין: אבל בסוגיה המשפטית אני נוהג לקבל את הפרשנות של ארבל.
זאב אלקין: אגב, זה עדיין לא אומר מה כאן כוועדה צריך להחליט, אבל בעניין הזה אני מציע להוציא לפחות אותה מחוץ לוויכוח שמתנהל כאן.
זאב אלקין: נראה לי שזה לא לעניין.
זאב אלקין: לגבי עצם הסוגיה, אני חושב שהסמכות של היושב-ראש, בהתחשב בפרשנות שהביאה ארבל, קיימת.
זאב אלקין: סמכותה של ועדת הכנסת להחליט הפוך.
זאב אלקין: אני הייתי מנסה לבדוק כל דרך אפשרית כדי לא להגיע למצבים כאלה.
זאב אלקין: אני חושב שזה מצב לא בריא לכנסת שוועדת הכנסת הופכת את החלטת היושב-ראש.
זאב אלקין: זה לא טוב גם מבחינה תקדימית.
זאב אלקין: זה קורה לעתים מאוד נדירות, וראוי להימנע מכך.
זאב אלקין: מצד שני, אני חושב שחובתו של היושב-ראש לאפשר חופש ביטוי מקסימאלי מוחלט כמעט של חברי כנסת.
זאב אלקין: הרי זו כנסת כאן, ורבים מאתנו שומעים דברים שלא נעימים לרבים מאוד בכנסת לשמוע ויודעים לעבור על סדר היום.
זאב אלקין: מגיבים כשצריך, בדרך של קריאות ביניים או בדרכים אחרות.
זאב אלקין: לכן אני תוהה אם מוצו כאן כל הדרכים לנסות להימנע מהכרעה בצורת הצבעה.
זאב אלקין: אדוני יושב-ראש הוועדה, יש סעיף שיכול להיות שהוא יכול לחלץ אותנו מהפלונטר הזה, והוא מופיע כאן כהערה מספר 2(א), על הסמכות של יושב-ראש הכנסת להידבר עם חבר הכנסת על תוכן ההצעה לסדר ועל הכותרת.
זאב אלקין: אני לא בטוח שמוצו כאן כל דרכי ההידברות במסגרת הסעיף הזה.
זאב אלקין: כתוב כאן שסמכותו של יושב-ראש הכנסת כמעט לשכתב את ההצעה לסדר ולשנות אותה, עדיף בתיאום עם המגיש, אבל למעשה סמכותו היא להפוך את זה כמעט לגמרי.
זאב אלקין: כתוב כאן שבמידה שיש מחלוקת, דעתו גוברת.
זאב אלקין: הדברים מאוד ברורים בהערה הזאת.
זאב אלקין: אני מבקש ממך, אדוני היושב-ראש, כדי לא להפוך את זה לאיזושהי חזית עקרונית של ועדת הכנסת מול יושב-ראש הכנסת, לבוא בדברים בשם כולנו עם יושב-ראש הכנסת, במסגרת של הסעיף הרלוונטי, ולראות אולי ניתן כאן בהידברות עם המציע מצד אחד לאפשר לו להעלות הצעה לסדר במסגרת של חופש הביטוי, ומצד שני למנוע חשש שהכנסת בכך נותנת במה לתעמולה בנושא שהוצא מחוץ לחוק.
זאב אלקין: אני בטוח שניתן למצוא ניסוח שמצד אחד יאפשר לחבר הכנסת בן-ארי לציין את הרצח ולציין את זכרו של אדם שהיה חבר כנסת, כמו כל חברי כנסת במדינת ישראל, ומצד שני ינוסח בצורה מאוד ברורה כדי שיהיה ברור שההצעה לסדר לא הולכת לשמש במה להשמעת דעות שהוצאו מחוץ לחוק, כל עוד שזה החוק במדינת ישראל.
זאב אלקין: אפשר לחלוק גם על זה, אפשר לשנות את ההחלטה ואת החוק, אבל זה המצב.
זאב אלקין: לכן, אדוני היושב-ראש, אם תסכים לקחת על עצמך את תהליך ההידברות הזאת, אני מציע שלא נצביע היום אלא נמצה את הדרך לניסוח מחדש של ההצעה לסדר, כדי להביא את העניין לסיומו.
רחל אדטו: אני דווקא רציתי להתייחס לחצי השני של המשפט פה, לגבי הדיון העקרוני בסוגיית הגבלת תוכן הנושאים.
רחל אדטו: הביאו לנו כאן את הפנייה של עזמי בשארה לגבי הרצח של אחמד יאסין, ואני חושבת שצריכים לאזן פה.
רחל אדטו: אני חושבת שיש פה רוב של משפטנים, שכולם למדו את אותו דבר בנושא חופש האיזון והפגיעה בחופש הביטוי וקריאה להסתה וכדומה.
רחל אדטו: אני רוצה את אותו כלל – כלל להסתה של הסיעות הערביות מעת לעת, שלפעמים זה מצמרר לשמוע.
איל ינון: מופעל אותו כלל, אני הסברתי.
מיכאל בן-ארי: יש פה הנחת יסוד שאם הייתי הולך לדבר, הייתי עוסק בהסתה ובעבירה על החוק.
מיכאל בן-ארי: אני רוצה למחות על זה.
רחל אדטו: לא דיברתי על הסתה.
יריב לוין: חבר הכנסת בן-ארי, הנחת היסוד שלי היא שלא היית עושה את זה.
רחל אדטו: להפך, אני רוצה להגביל את חופש הביטוי שניתן בצורה גורפת.
איל ינון: אחזור על מה שציינתי קודם, שכמו שבשעתו הכנסת עסקה בהצעה לסדר בנושא חיסולו של השיח' יאסין, כך להבדיל אלף אלפי הבדלות, היא עסקה בעת רציחתו של הרב כהנא בהצעה לסדר שנושאה היה רצח הרב כהנא בניו-יורק.
איל ינון: לכן יש שוויון בין הנושאים, זה לא שנותנים רק לצד אחד ולא לצד שני.
איל ינון: פה לא מדובר על נושא אקטואלי שעולה, פה מדובר על ציון זכרו של חבר כנסת לשעבר, שכפי שחברי הכנסת יודעים, יש לנו סעיף מיוחד בתקנון שעוסק בציון זכרם של חברי כנסת לשעבר, והרב כהנא קיבל את יומו, במירכאות, בעקבות הסעיף הזה, כי כשהוא נרצח הכנסת עמדה דקה דומייה לזכרו.
מיכאל בן-ארי: בוא נעשה חילוק.
מיכאל בן-ארי: מה שאתה אומר זה נכון בקשר להצעות דחופות לסדר.
מיכאל בן-ארי: בהצעות רגילות יש אוטונומיה לחבר הכנסת להחליט על משהו בלי שמצטרפים אליו, בלי שזה אקטואלי.
מיכאל בן-ארי: והדברים הם דברים של יום-יום.
מיכאל בן-ארי: ואם אני רוצה להזכיר את זכרו של הרב כהנא, 19 שנים להירצחו, או שרציתי לעשות יום עיון 40 שנה למשפטי לנינגרד ופועלו של הרב כהנא למען יהודי ברית-המועצות, והיושב-ראש פוסל לי את זה, יש פה סוג של התנכלות, של סתימת פיות, של ניסיון למחוק, וזה דבר שאני רוצה שייתנו עליו פה את הדעת.
רחל אדטו: מה שרציתי לומר הוא לגבי המידתיות, כלומר לגבי ההשוואה.
רחל אדטו: כי מה שאנחנו שומעים לעתים קרובות ומזומנות בכנסת, בשם חופש הביטוי, הוא אפילו בסדר גודל של קריאה להסתה, בעיקר מחברי הכנסת הערבים.
רחל אדטו: אני מחפשת איפה המידתיות בהשוואה בין שני הדברים האלה.
רחל אדטו: יש בעיה עד איפה חופש הביטוי מגיע.
זאב אלקין: אגב, יש תקדימים לפסילה של הצעות לסדר?
מיכאל בן-ארי: אין תקדימים.
איל ינון: לא ידוע לנו.
יריב לוין: חברת הכנסת אדטו, תודה.
אברהם מיכאלי: אדוני היושב-ראש, אני חושב שהגיע הזמן שמדי פעם הוועדה תקיים דיונים עקרוניים על מעמד הכנסת, מעמד חברי הכנסת.
אברהם מיכאלי: אולי זאת אחת הסוגיות שחבר הכנסת בן-ארי מזכה אותנו לדון גם בעניין העקרוני יותר, ולא רק בפרוצדורה.
אברהם מיכאלי: אם נתחיל בפרוצדורה, אני כן מקבל את ההסבר של מזכיר הכנסת לגבי החלטת הנשיאות, כן או לא, ושזאת הצעה רגילה וליושב-ראש יש שיקול דעת.
אברהם מיכאלי: אני חושב שליושב-ראש הכנסת הנוכחי אני יכול לתת שיקול דעת מלא, ומה שאני אומר מייד זה לא אישי נגד היושב-ראש.
אברהם מיכאלי: יש פה לדעתי כן לאקונה באותה תקנה שהזכרנו.
אברהם מיכאלי: לדעתי אין הסמכה מפורשת ליושב-ראש הכנסת כיצד להחליט בסוגיה מן הסוג הזה שחבר כנסת בן-ארי מעלה.
אברהם מיכאלי: ועדת הכנסת, שיש לה סמכות מחליטה בנושא הזה, צריכה להיכנס לנושא העקרוני איך באמת נעשה הבדלה בין המקרה שחבר הכנסת בן-ארי מעלה לבין מקרים אחרים שאנחנו לצערנו רואים פה, שעולים לא פעם ולא פעמיים, והכנסת אפילו לא תמיד מגיבה בצורה שהיא צריכה להגיב במליאת הכנסת לאותם דברים פוגעים ומעליבים.
אברהם מיכאלי: חברי כנסת הגישו פה הצעות חוק לסתום פיות של אותם אלה שמדברים נגד מדינת ישראל ונגד הדמוקרטיה.
אברהם מיכאלי: אנחנו פה באים לדון בנושא שהעלה חבר כנסת לגיטימי, שהוא יושב בכנסת ישראל והוא לא מסתיר במאומה שהוא תלמידו של הרב כהנא.
אברהם מיכאלי: הוא הצהיר על זה לא פעם ולא פעמיים, והוא מתגאה בכך.
אברהם מיכאלי: הוא לא הולך בדרכו.
אברהם מיכאלי: הוא לא בא היום לבקש רשות להיכנס לכנסת, הוא בכנסת.
אברהם מיכאלי: הוא חבר כנסת לגיטימי, זכותו להביע את העמדות שהוא חושב להביע במסגרת החוק.
אברהם מיכאלי: בואו נבדיל בין הרב כהנא לבין תנועת "כך".
אברהם מיכאלי: אני לא מקבל את הקו שמדבר על פסילה של תנועת "כך" על-ידי בית המשפט העליון בזמנו כתנועה לגיטמית בכנסת.
אברהם מיכאלי: כי חבר הכנסת בן-ארי עד עכשיו עלה לא פעם לבימת הכנסת ודיבר והזכיר את הרב כהנא בסוגיות שונות, הוא הזכיר את העמדות של הרב כהנא בסוגיות שונות, ואף אחד לא הוריד אותו מהבימה כגזען, כאחד שהביע עמדות בניגוד לפסיקת בית המשפט העליון.
אברהם מיכאלי: עם כל הכבוד לבית המשפט העליון, אני לא משתחווה לו בכל דבר שהוא מביע בו עמדות.
אברהם מיכאלי: אני לא רוצה בכלל שבית המשפט העליון יתערב לנו בסוגיות כאלה, ואנחנו ככנסת נקבע מה דרכה של הכנסת בדברים האלה.
אברהם מיכאלי: מזכיר הכנסת אמר שהכנסת היא לא במה לאזכרות.
אברהם מיכאלי: אם חבר כנסת לגיטימי מביע רצון להעלות בכנסת נושא מסוים בהצעה לסדר, זכותו לעשות כך על חשבון המכסה שלו.
אברהם מיכאלי: בואו נבחן מה פסול בהצעה שלו.
אברהם מיכאלי: אני הבנתי שיש נתק בטיעונים.
אברהם מיכאלי: חבר הכנסת בן-ארי טוען שיושב-ראש הכנסת אפילו לא התקשר אליו והוריד את זה מסדר-היום בלי לתאם אתו.
אברהם מיכאלי: אני כן בעד לשבת וללבן מה הסוגיה שהוא מעלה.
אברהם מיכאלי: מהניסיון שלי, כפי שאני מכיר את חבר הכנסת בן-ארי, הוא מביע את העמדות הכלליות.
אברהם מיכאלי: לא כולנו מסכימים עם כל מה שהוא אומר, אבל רוב הדברים שלו מקובלים בצורה לגיטימית בכנסת.
אברהם מיכאלי: אם יושב-ראש הכנסת כסמכות ראשית ואחראית בכנסת בא לשבת אתו ולהגיד לו שזאת סוגיה רגישה, אנחנו מכבדים את הרב כהנא כחבר כנסת שתרם למען ישראל רבות – אי אפשר להציג את הרב כהנא כגזען, הרב כהנא עשה גם דברים אחרים למען עם ישראל במשך הקריירה שלו עד שהוא נרצח, לצערנו – אבל זו זכות לגיטימית של חבר כנסת שיושב-ראש הכנסת ישב אתו וילבן אתו את הסוגיה הזאת.
אברהם מיכאלי: כי היום זה חבר הכנסת בן-ארי, ומחר זה יהיה מישהו אחר שיושב-ראש כנסת זה או אחר יחליט שהוא לא נראה לו.
אברהם מיכאלי: מה לעשות, כולנו בני-אדם ועל כולנו יש לחצים כאלה ואחרים, ולפעמים רוצים להיראות טוב כלפי אלה ולא כלפי אלה.
אברהם מיכאלי: אז אולי בגלל שלרב כהנא אין היום רוב בתקשורת, אז קל להוריד אותו מסדר-היום.
אברהם מיכאלי: אני רוצה לראות אם יורידו את האחרים.
שלמה מולה: אבל תורת הרב כהנא היא מחוץ לחוק.
אברהם מיכאלי: זכותך לחשוב.
שלמה מולה: זו לא זכותי לחשוב.
שלמה מולה: התורה הזאת היא מחוץ לחוק, נקודה.
שלמה מולה: מה לא ברור פה?
אברהם מיכאלי: אני חושב שאנחנו צריכים להיות מאוד זהירים בתביעות שעלולות להיות חרב פיפיות בהמשך.
אברהם מיכאלי: כי מאז שאני בכנסת לא ראיתי שסוגיה עקרונית כזאת עלתה ונשללה ממישהו זכות להעלות הצעה לסדר, וההחלטה היתה החלטה עקרונית של ועדת הכנסת.
אברהם מיכאלי: לכן אני לא רוצה שחבר הכנסת בן-ארי יופלה בקטע הזה, ואני כן בעד לשבת גם לצורך הידברות וגם ללבן את הסוגיה באופן עקרוני.
אברהם מיכאלי: כי כל החלטה שנקבל היום תהווה תקדים.
נסים זאב: אני לא מאחל לאף אחד, אבל אם חלילה וחס היו רוצחים את עזמי בשארה, ובל"ד היו רוצים לעשות יום זיכרון, היה עולה על דעתו של מישהו שלא לתת להם לדבר על עזמי בשארה ועל בל"ד?
נסים זאב: אדוני, אני הכרתי את כהנא עוד לפני שבן-ארי התחיל להיות תלמידו.
נסים זאב: אני מכיר אותו עשרות בשנים.
נסים זאב: אני מכיר את עבודתו, והיה לי ויכוח אתו על דרכו בכלל ועל הצהרותיו.
נסים זאב: אבל העשייה שלו במהלך השנים להציל את בנות ישראל, הוא הקים עולם של תורה, יש לו עשייה כל כך ברוכה בנושא של חסד, של תורה, של צדקה – אי אפשר להתעלם מזה.
נסים זאב: האדם נרצח על-ידי אל-קעידא, וצודק מזכיר הכנסת שאומר שהתייחסו אליו בכבוד הראוי.
נסים זאב: אז להעלות עכשיו לא את דרכו בכיוון הפוליטי, להעלות את זכרו על מעשיו הטובים, בהצעה רגילה לסדר-היום, פתאום צריך כל כך רגישות בדבר הזה?
נסים זאב: אנחנו לא רגישים כשחובטים בנו בכנסת מעל מבת הכנסת אויבי ישראל.
נסים זאב: בכל דבר שקשור להסתה, לשטנה, לכל מה שאויבי ישראל מכריזים, יש לנו חברי כנסת קבועים שתומכים בכל מאמר ומאמר שהם אומרים.
נסים זאב: זה לא דוח גולדסטון, שזו רק דוגמה אחת מאלפי אלפים.
נסים זאב: אז מה?
נסים זאב: יש פה בקשה מאוד לגיטימית, מאוד הגיונית, ואנחנו נבקש מחבר הכנסת הרב בן-ארי שלא ידבר על דרכו הפוליטית, חד-משמעית, אלא ידבר על מעשיו, על אישיותו, על עשייתו במשך עשרות שנים.
נסים זאב: אני באמת חושב שיש כן מקום לאפשר.
נסים זאב: אם אנחנו לא מאפשרים, זו פגיעה בדמוקרטיה.
יריב לוין: חבר הכנסת בן-ארי, הועלתה פה הצעה לנסות ולקיים איזושהי הידברות, שאני גם מוכן לקחת על עצמי.
יריב לוין: אני אומר בצורה ברורה, שאם תתנגד אני אצביע עכשיו על גופו של הערעור, לא אמשוך את העניין.
יריב לוין: השאלה היא אם אתה מסכים ומוכן.
מיכאל בן-ארי: מי שמכיר אותי קצת זמן יודע שאני לא פייטר, אני לא בקטע של כיפופי ידיים.
מיכאל בן-ארי: זה לא העניין שלי, ואני לא עומד פה במטרה לגרום לכך שריבלין ייכנע.
מיכאל בן-ארי: זה קרה כבר פעם נוספת.
מיכאל בן-ארי: שבוע לפני כן היה סיפור עם נציג "שלום עכשיו" ששלח לפה אנשים כדי לפגוע בי, והתקבל בכבוד מלכים על-ידי היושב-ראש, והורדתי את הראש.
מיכאל בן-ארי: אני בטוח שאם הוא היה עושה את זה לחבר כנסת אחר הוא לא היה מתקבל בכבוד מלכים, בלי התנצלות ובלי שום דבר.
מיכאל בן-ארי: הורדתי את הראש ואמרתי שאני אמשיך בדרכי.
מיכאל בן-ארי: זו גם ההנחיה שלי לאנשים שעובדים אתי.
מיכאל בן-ארי: זו דרכי בכל החיים, מזמן שאני ילד – אם מישהו עומד לי בדרך, אני עושה סיבוב וממשיך הלאה, כי אני מאמין בדרך שלי.
מיכאל בן-ארי: אני לא איש של פייטים.
מיכאל בן-ארי: יחד עם זה, אני מאוד מצר על כך שהיושב-ראש לא פנה אלי.
מיכאל בן-ארי: הוא יכול היה לפנות ולבקש שנשנה את הנוסח.
מיכאל בן-ארי: אגב, אני לא אסכים לשינוי שלא יזכיר את שמו של הרב כהנא.
יריב לוין: השאלה היא שאלה עקרונית.
מיכאל בן-ארי: רציתי לעשות יום עיון על משפטי לנינגרד.
מיכאל בן-ארי: הרב כהנא ישב שנה בכלא למען יהודי ברית-המועצות.
מיכאל בן-ארי: ההידברות היתה צריכה להיות מלכתחילה.
מיכאל בן-ארי: אני מצטער שהיינו צריכים לקיים שני דיונים של ועדת הכנסת בשביל זה.
מיכאל בן-ארי: יותר מזה, אם הוא רוצה לדעת מה אני אומר, שייכנס לנאום שנתתי באזכרה הרשמית בקרב חבריי הקרובים.
מיכאל בן-ארי: לא הזכרתי את המילה ערבים, לא הזכרתי את המילה גירוש.
יריב לוין: חבר הכנסת בן-ארי, אני חש חוסר נוחות מזה שאתה צריך להסביר לי מה אתה תגיד.
יריב לוין: אני שואל שאלה אם תסכים, כן או לא.
מיכאל בן-ארי: מצער אותי מאוד הסגנון של חבר הכנסת מולה.
יריב לוין: האם אתה מוכן להידברות?
מיכאל בן-ארי: מוכן להידברות.
מיכאל בן-ארי: ובמידה וההידברות תיכשל - - -
יריב לוין: זה יחזור לכאן ללא דיחוי.
יריב לוין: אני מודה לחבר הכנסת בן-ארי, ואני מעריך את זה.
יריב לוין: אני באמת מקווה – אני אומר את זה בעיקר למזכיר, כמי שמגיע לכאן בשמו של היושב-ראש – שנמצא דלת פתוחה כדי להגיע להסדר ראוי בעניין הזה.
יריב לוין: נדמה לי שזו סוגיה עקרונית עם השלכות לא פשוטות.
יריב לוין: אני מקבל לחלוטין את חוות הדעת המשפטית, אבל ברור שמשתמע ממנה גם שהסמכות הזאת צריכה להיות מופעלת בצמצום רב, במקרים נדירים, לאחר שמוצה כל ניסיון להגיע לתוצאה פחות קשה משום השלכותיה העקרוניות הקשות שיכולות להיות גם הלאה.
יריב לוין: אני מבקש מאוד שנקיים את ההידברות הזאת.
יריב לוין: אני משוכנע שהיושב-ראש יגיע אליה בנפש חפצה.
יריב לוין: חבר הכנסת בן-ארי הביע בצורה ברורה ביותר את הנכונות שלו להגיע להידברות הזאת כדי להגיע לתוצאה קונסטרוקטיבית, ואני חושב שבשים לב למסגרת המשפטית הלא פשוטה שאנחנו נמצאים בה ולהשלכות הלא פשוטות על חופש הדיבור, נדמה לי גם לדעות שנשמעו כאן שברובן היה יותר מאשר קורטוב של חוסר נחת מהצורך למנוע מחבר כנסת באופן מוחלט מלהעלות נושא, להבדיל מכל מיני דרכי אמצע שיכולות להיות, אני מקווה מאוד שנצליח להגיע לתוצאה.
יריב לוין: אני כמובן מתחייב בפני חבר הכנסת בן-ארי, כפי שעשיתי בפעם הקודמת, שזה יהיה מהר, ואם לא תהיה הסכמה אנחנו כמובן נגיע לכאן ונקיים הצבעה ונכריע בעניין.
יריב לוין: הנושא הראשון על סדר-היום, קביעת מסגרת הדיון להצעות להביע אי-אמון בממשלה.
יריב לוין: קבענו בתחילת המושב כלל של 3 דקות לכל סיעה, ו-10 דקות לסיעות המציעות.
יריב לוין: הכלל הזה היה נהוג במשך חודש כניסיון.
יריב לוין: סוכם אז שבכל עת שסיעה או חבר כנסת יפנו אלי ויבקשו לקיים דיון בסוגיה הזאת ולשנות את הקביעה, נעשה זאת.
יריב לוין: בחודש האחרון לא היתה אלי אף פנייה כזאת, והסידור עבד בצורה מסודרת וטובה.
יריב לוין: בכמה שיחות מסדרון דובר, שבמקרים שבהם יש הצעת אי-אמון אחת בלבד, אולי אז נרחיב מעט את מסגרת הזמן, דבר שנראה על פניו בעל היגיון.
יריב לוין: אבל בסך הכול השאלה של מסגרת הזמן היא פונקציה של עומס סדר-היום.
יריב לוין: היום, למשל, אנחנו נמצאים ביום שברור לגמרי שיהיה יום ארוך.
יריב לוין: לכן אני מציע להשאיר כרגע את הסידור שקבענו, על-פי אותה מסגרת, ולקבוע אותו עד סוף המושב, בכפוף לכך שבכל פעם שיהיה צורך או רצון, אני אביא באותו שבוע את הנושא לדיון ולהצבעה נקודתית לקראת אותו שבוע.
יריב לוין: זה יחסוך לנו ישיבות מיותרות במקרים שהבעיה לא תתעורר.
יריב לוין: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין ההצעה אושרה פה-אחד.
יריב לוין: קביעת ועדה לדיון בהצעה לסדר היום בנושא: מאבק ראשי הרשויות בדרום בתחנת הכוח הפחמית", של חברת הכנסת רחל אדטו
יריב לוין: הנושא הבא על סדר-היום: קביעת ועדה לדיון בהצעה לסדר היום בנושא: מאבק ראשי הרשויות בדרום בתחנת הכוח הפחמית", של חברת הכנסת רחל אדטו.
יריב לוין: נשמעו הצעות להעביר את ההצעה לוועדה המשותפת לוועדת הפנים והגנת הסביבה ולוועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
יריב לוין: מוועדת הפנים נמסר, שביום ג', 17 בנובמבר, תתקיים ישיבה בנושא במסגרת דיוני הוועדות בכנס שדרות.
יריב לוין: עם זאת, אין התנגדות לקיים את הדיון בוועדה המשותפת, שהוקמה בראשותו של חבר הכנסת חנין.
יריב לוין: ועדת העבודה והרווחה תומכת בהעברת ההצעה לוועדה המשותפת שהוקמה בראשותו של חבר הכנסת חנין.
יריב לוין: בנסיבות האלה אני לא רואה שום סיבה לא לעשות כך.
יריב לוין: אני מבין שהדבר הזה הוא גם על דעתה של המציעה, חברת הכנסת אדטו.
יריב לוין: הרכב ועדה משותפת לוועדת החינוך, התרבות והספורט ולוועדת הפנים והגנת הסביבה לדיון בהצעה לסדר היום בנושא: "הפיקוח על מערך ההסעות לילדים", של חברי הכנסת מגלי והבה ואורי מקלב
יריב לוין: הנושא השלישי, הצעה להרכב ועדה משותפת לוועדת החינוך, התרבות והספורט ולוועדת הפנים והגנת הסביבה לדיון בהצעה לסדר היום בנושא: "הפיקוח על מערך ההסעות לילדים", של חברי הכנסת מגלי והבה ואורי מקלב.
יריב לוין: זה הועבר אלינו על-ידי המליאה.
יריב לוין: קיבלנו את רשימת החברים המוצעת על-ידי כל אחת מהוועדות.
יריב לוין: על-פי הנהוג, מאחר שוועדת הפנים והגנת הסביבה נזכרת ראשונה, היושב-ראש יהיה מטעמה.
יריב לוין: לכן מטעם ועדת הפנים והגנת הסביבה: דוד אזולאי, שיהיה גם היושב-ראש, יעקב אדרי וציון פיניאן.
יריב לוין: מטעם ועדת החינוך, התרבות והספורט: זבולון אורלב, אלכס מילר ורונית תירוש.
יריב לוין: בקשת יו"ר ועדת המדע והטכנולוגיה להעברת הצעת חוק חתימה אלקטרונית (תיקון מס' 2), התשס"ט-2009 (מ/4129), מוועדת החוקה, חוק ומשפט לדיון בוועדת המדע והטכנולוגיה
יריב לוין: הנושא הרביעי, בקשת יו"ר ועדת המדע והטכנולוגיה להעברת הצעת חוק חתימה אלקטרונית (תיקון מס' 2), התשס"ט-2009 (מ/4129), מוועדת החוקה, חוק ומשפט לדיון בוועדת המדע והטכנולוגיה.
נסים זאב: יש הסכמה ביניהם?
יריב לוין: קיבלתי כאן את הבקשה של חבר הכנסת מאיר שטרית, יושב-ראש ועדת המדע והטכנולוגיה.
שלמה מולה: מדובר בחתימה ביומטרית?
יריב לוין: חתימה אלקטרונית.
יריב לוין: אקרא לכם את מכתבו של חבר הכנסת שטרית: "מליאת הכנסת הצביעה אתמול, 10 בנובמבר 2009, על מתן רציפות להצעת החוק שבנדון, אשר עברה קריאה ראשונה בכנסת ה- 17.
יריב לוין: על פי דין הרציפות אמורה ההצעה לעבור לדיון בוועדה אליה נשלחה בכנסת ה-17, ועדת החוקה, חוק ומשפט.
יריב לוין: עם זאת נראה שנפלה טעות בהעברת ההצעה לוועדת החוקה, חוק ומשפט, שכן חוק חתימה אלקטרונית, התשס"א-2001 חוקק לראשונה בוועדה משותפת לוועדת המדע והטכנולוגיה וועדת החוקה, חוק ומשפט – בראשות ועדת המדע והטכנולוגיה.
יריב לוין: יתירה מכך, בתיקון המונח לפנינו, מציעה הממשלה להעביר את אישור כל התקנות לפי החוק האמור לסמכותה של ועדת המדע והטכנולוגיה (כיום חלק מהתקנות הן באחריות ועדת החוקה, חוק ומשפט וחלק באחריות ועדת המדע והטכנולוגיה).
יריב לוין: לאור האמור לעיל, אבקשך לקבוע כי הצעת חוק חתימה אלקטרונית (תיקון מס' 2), התשס"ט-2009 (מ/412), תועבר לדיון לקראת קריאה שנייה וקריאה שלישית, לוועדת המדע והטכנולוגיה.
יריב לוין: פניה זו נעשית על דעתו של ח"כ דוד רותם, יו"ר ועדת החוקה, חוק ומשפט ובהסכמתו".
יריב לוין: יש גם הודעת הסכמה של חבר הכנסת דוד רותם, וגם מכתב של מנהלת הוועדה שמודיעה על הסכמת הוועדה ועל הסכמתו של חבר הכנסת רותם להעביר את ההצעה.
רוברט אילטוב: איפה המכתב של דוד רותם?
רוברט אילטוב: איפה ההצעה הזאת צריכה להידון?
איל ינון: בוועדת המדע.
רוברט אילטוב: למה בוועדת המדע?
רוברט אילטוב: זה עניין משפטי, מה זה קשור לוועדת המדע?
רחל אדטו: היא כבר התמחתה בתחום.
יריב לוין: אני אאפשר לארבל לענות.
יריב לוין: החוק, על-פי מה שכותב חבר הכנסת שטרית, נדון דווקא בוועדת החוקה.
מנחם אליעזר מוזס: מה מהות החוק?
יריב לוין: חוק חתימה אלקטרונית.
יריב לוין: את פרטי התיקון אני לא מכיר.
יריב לוין: החוק עצמו מדבר על כל הסוגיה של חתימה.
יריב לוין: הרי את הסוגיה של החתימה אתה מכיר, לא נתחיל להסביר אותה כאן.
יריב לוין: מדובר על תיקונים, שחלקם נדרשים בגלל כל מיני התפתחויות טכנולוגיות, תעודות זהות ודברים מהסוג הזה.
יריב לוין: השאלה היא שאלה טכנית, איפה להמשיך לדון בעניין הזה.
מנחם אליעזר מוזס: זו חותמת?
יריב לוין: זו לא חותמת, זו חתימה שאתה מבצע אותה דרך מדיה מגנטית, לא דרך חתימה ידנית.
זאב אלקין: חבר הכנסת רותם מסכים?
איל ינון: גם הצוות המקצועי של הוועדה מסכים.
רוברט אילטוב: הנושא הוא משפטי לחלוטין.
רוברט אילטוב: אני לא מבין מה זה קשור בכלל לוועדת מדע.
יריב לוין: הקשר לוועדת המדע הוא ברור.
רוברט אילטוב: גם הצבעה אלקטרונית קשורה.
יריב לוין: זה בוודאי לא אותו דבר.
יריב לוין: הקשר הוא ברור, משום שבכנסת הקודמת כבר נמצא לנכון לקיים את הדיון בוועדה משותפת, וכן משום שהממשלה עצמה מציעה להעביר את אישור כל התקנות לפי החוק לוועדת המדע.
יריב לוין: כלומר, מעבירים את כל הסמכות לדון בכל מה שקשור בחוק הזה מכאן ולהבא לשם.
יריב לוין: הקשר קיים.
יריב לוין: אפשר להתווכח אם הוא קשר יותר חזק או פחות חזק מוועדת חוקה, אבל אין ספק שהוא ישנו.
יריב לוין: לא מדובר להעביר את זה למקום שלא קשור לעניין בכלל.
נסים זאב: אם דוד רותם ויתר, זה מכיוון שהוא יודע שיש עליו עומס רב והוא היה שמח להשתחרר מהצעת החוק הזאת.
אברהם מיכאלי: כחבר ועדת חוקה, אני חושב שזה צריך להיות בוועדת המדע.
ארבל אסטרחן: ועדת המדע הרבה פעמים עוסקת בעניינים שבמצב אחר היו שייכים לוועדת החוקה, ויש עניינים שהם באמת בתפר.
ארבל אסטרחן: הנושא הזה היה יכול להיות בחוקה, היה יכול להיות במדע.
מנחם אליעזר מוזס: איפה נדון החוק הביומטרי?
איל ינון: בוועדה משותפת לוועדת פנים ולוועדת המדע.
רוברט אילטוב: אני רוצה לדחות את ההצבעה.
יריב לוין: אני איעתר לבקשה של חבר הכנסת אילטוב.
יריב לוין: עד כמה שאני יכול, במקום שיש אפשרות לדחות ומישהו מבקש את זה, אני מניח שטעמיו עמו.
יריב לוין: אבל אני מבקש להעיר הערה.
יריב לוין: אני חושב שככלל אנחנו צריכים להחליט האם אנחנו רוצים את מה שמכונה הוועדות הקטנות יותר, או לא רוצים אתן.
יריב לוין: כי אם הקמנו את הוועדות האלה, צריך לתת להן לעבוד.
יריב לוין: יש גם היגיון להעביר אליהן דברים, משום שאצלן אין עומס ואפשר לקדם את החקיקה בצורה טובה יותר.
רוברט אילטוב: הנושא המשפטי הוא חשוב יותר מהנושא האלקטרוני, כי הנושא האלקטרוני פתור כבר מזמן, וטכנית אין בעיה שם לעשות את החתימה.
רוברט אילטוב: כל ההיבטים הם משפטיים.
רוברט אילטוב: אני חושב שוועדת המדע בכלל לא ערוכה לטפל בהיבטים האלה.
יריב לוין: אני איענה למה שאתה מבקש, אם כי אני חושב שככלל המגמה צריכה להיות לנסות להעביר לוועדות שאצלן העומס הוא קטן יותר את הדברים, בוודאי במקרים שבהם יושב-ראש הוועדה האחרת אומר שהוא מסכים ומקבל את העניין, וגם הצוות המקצועי שלו אומר שהוא מסכים.
יריב לוין: לא כל שכן כאשר כבר קודם העניין הזה נדון בוועדה משותפת, וכאשר אומרת לנו הממשלה שגם היא רואה מקום שכל העניין הזה יעבור ויידון שם.
יריב לוין: לכן אני לא רואה שום מניעה להעביר את זה, אבל אם אתה עומד על הבקשה שלך אני אסכים לדחות את הדיון לשבוע הבא.
יריב לוין: חבר הכנסת אילטוב, מבחינתי אם עד הישיבה הבאה לא אקבל הודעה אחרת מחבר הכנסת רותם, הודעתו תישאר בעינה והסכמתו עומדת בעינה.
יריב לוין: כך שאם יהיה שינוי, אנא הודיעו לנו כדי שנדע שחל שינוי בעמדה שלו.
רוברט אילטוב: יש הסכמה שלו בכתב?
יריב לוין: יש הסכמה שלו בכתב, חתומה בכתב ידו.
איל ינון: הוא גם דיבר אתי ואמר שבזה הוא מעוניין.
יריב לוין: אני משתדל להביא לכאן את מה שמוסכם, לא את מה שלא מוסכם.
יריב לוין: בדבר שלא מוסכם ננסה קודם להגיע להבנות.
יריב לוין: אבל אני מכבד את הבקשה שלך.
יריב לוין: אביא את זה לדיון בשבוע הבא, כדי לא לעכב את העניין, ואם יש שינוי, שחבר הכנסת יודיע לי.
יריב לוין: תם סדר-היום.
יריב לוין: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.
יריב לוין: הנושא הראשון על סדר היום קביעת מועדי הכנסים במושב השני של הכנסת ה-18, אוקטובר 2009 עד אוקטובר 2010.
יריב לוין: בהתאם לסעיף 27(ב) לתקנון הכנסת ובכפוף להוראות סעיף 9(א)(1) לחוק הכנסת, מתבקשת ועדת הכנסת לאשר את קביעת יושב ראש הכנסת בדבר מועדי כנסים במושב השני של הכנסת ה-18 על פי הפירוט שלהלן: כנס חורף 2009/2010 יסתיים ביום רביעי, ב' בניסן התש"ע – 17 במרס 2010, כולל.
יריב לוין: כנס הקיץ 2010 ייפתח ביום ראשון, י"א באייר התש"ע – 25 באפריל 2010, ויסתיים ביום חמישי, י"א באב התש"ע – 22 ביולי 2010, כולל.
יריב לוין: כנס החורף של המושב השלישי של הכנסת ה-18 ייפתח ביום ראשון, כ"ה בתשרי התשע"א – 3 באוקטובר 2010.
יריב לוין: חבר הכנסת מוזס, בבקשה.
מנחם אליעזר מוזס: כנס החורף של המושב השלישי ייפתח מייד למחרת שמחת תורה.
מנחם אליעזר מוזס: יום חמישי זה שמחת תורה, ששי זה אסרו חג, שבת, ויום שני.
מנחם אליעזר מוזס: מכיוון שתשע"א זה שנה מעוברת, יש שני חודשי אדר, כלומר יהיה עוד חודש מעבר לשנה רגילה לעבודת הכנסת.
מנחם אליעזר מוזס: למה שלא נדחה את זה בשבוע?
יריב לוין: חבר הכנסת מוזס, צריך לקחת בחשבון שאמנם באופן פורמלי אנחנו מתחילים את הכנס ביום ראשון, אך מעשית הוא מתחיל ביום שני, כי אין ישיבות מליאה בימי ראשון.
יריב לוין: לכן הלכה למעשה אנחנו מתחילים ביום שני, נדמה לי שזה פרק זמן סביר.
יריב לוין: אני חושב שזה נראה ציבורית לא טוב.
יריב לוין: אני לא מכיר אף מקום עבודה שבו דוחים בשבוע שלם בנסיבות כאלה.
יריב לוין: אני חושב שהסיטואציה שבה מתחילים ביום שני היא פרק זמן מספיק, ואיני רואה שום קושי בעניין.
אורית זוארץ: למה כנס הקיץ מקוצר?
איל ינון: כנס הקיץ לא מקוצר, כי החגים השנה הם מוקדמים.
נסים זאב: אי אפשר לסיים בערב תשעה באב?
יריב לוין: הסיבה היא שהחגים הם מוקדמים יותר, לכן בסך הכול מבחינת תקופות הפגרה, לא שינינו ממה שנהוג.
נסים זאב: אז אני מציע להקדים ליום חמישי.
אורית זוארץ: להפך, אני מציעה לקצר את הפגרה.
איל ינון: זה קוצר טיפה.
יריב לוין: רבותיי, אני לא מציע שניכנס לוויכוח הזה.
אורית זוארץ: יש כאן משמעות ציבורית גדולה, שעובדי הכנסת חוזרים לעבודה בסוף אפריל, ומסיימים את המושב אפילו לא בסוף יולי.
יריב לוין: כך זה היה תמיד.
אורית זוארץ: אפשר לשנות את זה.
יריב לוין: כך היה תמיד, כך קבעה הנשיאות.
יריב לוין: נדמה לי שאף אחד מאתנו לא בדיוק הולך לשבת בבית בתקופת הפגרה.
אברהם מיכאלי: אדוני היושב ראש, במה שונה מהשנים הקודמות?
יריב לוין: לא שונה.
יריב לוין: לכן אני מציע לאשר את ההצעה.
יריב לוין: מי בעד? נגד?
יריב לוין: הצבעה בעד – רוב ההצעה אושרה.
יריב לוין: בעד – רוב.
יריב לוין: אני עובר למרכיב השני של הסעיף הראשון – ישיבות הכנסת בשבוע חנוכה.
יריב לוין: יושב ראש הכנסת קבע את שעות הישיבות של מליאת הכנסת בשבוע שבו חל חג החנוכה: יום שני, כ"ז בכסלו התש"ע, 14.12.09 - בין השעות 13:00 ל-16:00 לכל המאוחר.
זבולון אורלב: זמן הדלקת נרות, אם איני טועה, זה 17:00.
אברהם מיכאלי: למי שרוצה לנסוע רחוק זה בעיה קצת, בגלל השעה.
אברהם מיכאלי: מדליקים בשקיעה.
יריב לוין: אני מקבל את ההערה, ונעשה בין 12:00 ל-15:00.