GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ראובן ריבלין: צריך להביע את דעתנו מה היה יחסנו לגבי אותו חוק תקציבים שהוגש ושכלל מחצית מהספר הזה.
ראובן ריבלין: כמובן שיש נושאים נוספים.
ראובן ריבלין: אני פעלתי בתום לב בשם הכנסת על מנת לצמצם פערים, על-מנת לצמצם נזקים ולהוציא מספר התקציב כל דבר שהוא בעליל לא יכול להיות חלק מספר נלווה לתקציב, למרות שמבחינת הממשלה הוא אחד הדברים החשובים ביותר להתמודדותה עם המערכת.
ראובן ריבלין: לשמחתי הרבה הגענו לכמה הסכמות.
ראובן ריבלין: הסכמה ראשונה היא הסכמה של כולנו שאנחנו נמצאים בעת משבר גדולה אשר כמוה לא הייתה בישראל ולא הייתה בעולם מאז 1929.
ראובן ריבלין: לא צריך להבהיל ולא צריך באמירה זאת כדי להקל ראש בעבודת הכנסת ובהפיכתה לפלסטר.
ראובן ריבלין: ההתמודדות במשק באה מתוך הבנה שהביאה לעסקת חבילה.
ראובן ריבלין: ביקשתי לדבר עם יושב-ראש ההסתדרות ולוודא אצלו שהוא מסכים לכל אותן בקשות שעומדות על סדר היום.
ראובן ריבלין: התברר לי – אני אומר את זה בשמו וקיבלתי רשות לכך - שהוא עומד מאחורי ספר התקציבים.
ראובן ריבלין: הוא לא אומר לכנסת איך לפעול ברמה הציבורית, כי בעניין הציבורי הוא לא יכול להחליט בשבילה.
ראובן ריבלין: אנחנו לא צריכים קבלות לגבי עמדתנו למען מדינת ישראל ולמען כנסת ישראל.
ראובן ריבלין: נושא העסקה הוא דבר שמהווה מקשה אחת, ולכן הינו צריכים להעביר את החוקים אתמול ושלשום.
ראובן ריבלין: זה דבר שצריך להאיר ולכוון אותנו, שכן כוונתנו בסופו של דבר זה להביא את המדינה שלנו למצב שבו היא תוכל להתגבר על המשבר.
ראובן ריבלין: יש סעיפים שהם בעלי זיקה ישירה לתקציב.
ראובן ריבלין: בימים כתיקונם יש שאלה גדולה אם הם צריכים להיות בתקציב.
ראובן ריבלין: נושא הפירות והירקות והמע"מ זאת שאלה ציבורית.
ראובן ריבלין: זה מס רגרסיבי לעומת מס פרוגרסיבי.
ראובן ריבלין: מדובר פה במיליארד 700 מיליון לממעיטים בחישוב.
ראובן ריבלין: אני לא יכול לעמוד כמייצג הכנסת מול הצורך להביא אלטרנטיבה תקציבית כאשר הממשלה אומרת שזה מקור תקציבי שבלעדיו אנחנו לא נוכל לקיים את התקציב.
ראובן ריבלין: דברים כאלה שבימים כתיקונם לא היו מעלים בכנסת, נכללים באותה מסגרת שהיא בזיקה ישירה לתקציב.
ראובן ריבלין: יש בפנינו חוות דעת משפטית שאני בטוח במיומנותה ובחיוניותה.
ראובן ריבלין: היועץ המשפטי לממשלה אישר מספר חוקים ברמה המשפטית, ברמה החוקתית.
ראובן ריבלין: הממשלה מבחינתה יכולה לבוא ולבקש את הסכמת הגוף המחוקק.
ראובן ריבלין: כמובן שבנושא של הציבוריות וברמה של קבלת החלטות זה דבר שנתון לפתחה של הכנסת.
ראובן ריבלין: אני מפנה זאת לתשומת ליבכם.
ראובן ריבלין: חוות דעת משפטית היא חוות דעת חשובה, היא יכולה להנחות, אבל היא לא חוות דעת שמחייבת אותנו.
ראובן ריבלין: אנחנו באים לחוקק פה חוק.
ראובן ריבלין: כל ייעוץ משפטי יכול להנחות אותנו, אבל הוא לא מחייב אותנו כשאנחנו רואים את סך כל השיקולים.
ראובן ריבלין: כחבר כנסת, כיושב-ראש הכנסת וכאדם שמצוי בפרלמנט מאז 1988 כמו חברים רבים כאן, אני רוצה לומר לכם שהרפורמה במינהל מקרקעי ישראל תופרד עוד כמה רגעים.
רוחמה אברהם-בלילא: היא תלך לתהליך של חקיקה רגילה?
ראובן ריבלין: תלך לתהליך של חקיקה רגילה.
רוחמה אברהם-בלילא: בלי הצמדה לחוק ההסדרים.
ראובן ריבלין: לוח הזמנים מרגע זה הוא עניינה של כל ועדה ושל כל יושב-ראש ועדה.
ראובן ריבלין: הממשלה תוכל לבוא ולומר שאם החוק הזה לא יעבור עד מחרתיים היא תמשוך את חוק ההסדרים.
ראובן ריבלין: זה לא בידיי.
ראובן ריבלין: אני לכם בכנסת אומר שחוק הרפורמה יופרד ויחוקק כחוק רגיל.
ראובן ריבלין: לא יצביעו עליו במסגרת חוק ההסדרים.
ראובן ריבלין: הרפורמה בתחום הטלוויזיה, שזה פרקים י"ב ו-י"ג, לא תיכלל בחוק ההסדרים ותופרד הפרדה מוחלטת.
ראובן ריבלין: הגברת התחרות בין קופות חולים, שזה פרק י' סעיף 35, תוצא ותופרד מחוק ההסדרים.
ראובן ריבלין: הרפורמה בתחום הספורט עוברת לוועדת החינוך.
ראובן ריבלין: אם ועדת החינוך תצליח להביאה בקריאה נפרדת מחוק ההסדרים לפני שחוק ההסדרים יתקבל זה יהיה מבורך.
ראובן ריבלין: אני לא מתערב אצל כל אחד ואחד מראשי הוועדות מתי.
ראובן ריבלין: לא יוצבעו החוקים שהקראתי עד רגע זה ועוד חוקים נוספים במסגרת חוק התקציב.
עתניאל שנלר: השאלה אם יש הסכמות מאחורי הקלעים לתאריך מסוים.
עתניאל שנלר: יכול להיות שהרפורמה במינהל מקרקעי ישראל תעבור לוועדת הכלכלה.
עתניאל שנלר: אי אפשר ב-3 ימים לסיים את זה.
ראובן ריבלין: חבר הכנסת שנלר, מה שהממשלה רוצה בחוק ההסדרים זה לא את הזמן.
ראובן ריבלין: מה שהממשלה רוצה בחוק ההסדרים זה לחייב את חברי הכנסת להצביע גם בדברים שהם לא מסכימים בהם.
ראובן ריבלין: כאן יש איום שאם לא תעביר את חוק ההסדרים אתה הולך לבחירות.
ראובן ריבלין: זה דבר משמעותי ביותר.
ראובן ריבלין: יש גם כאלה באופוזיציה שלא רוצים ללכת לבחירות.
ראובן ריבלין: את שירותי הדת היהודיים, שזה פרק כ"א, מביאים בצורה נפרדת.
ראובן ריבלין: היו לנו דיונים בוועדת הכספים.
ראובן ריבלין: יש נושאים של ביטול חקיקה.
ראובן ריבלין: ההסכם שהושג הוא לגבי ביטול החקיקה של הצבת מכשירי החייאה.
ראובן ריבלין: את תיקון חוק הפלת"ד וצער בעלי חיים העברנו לוועדת הכנסת על מנת שהיא תדון.
ראובן ריבלין: אין התחייבות.
ראובן ריבלין: את הנושא של מס על שחקנים זרים בספורט אנחנו מעבירים לוועדת העבודה והרווחה.
ראובן ריבלין: על סעיפים שנוגעים להסדרים בהליך פלילי, כמו למשל ביטול חובת תיעוד חזותי, רפורמה בדרכי הגבייה, הקניית סמכות לרשם החברות כלפי חברות המפרות את החוק, סמכות מינהל בתי משפט לנייד תיקים ממחוז למחוז, ועדת החוקה תיתן את דעתה.
ראובן ריבלין: אין בינם ובין התקציב דברים רבים.
דוד רותם: אני הבטחתי לנסות לסיים את הנושאים.
דוד רותם: אם הם לא ייגמרו הם יפוצלו.
ראובן ריבלין: תשימו לב לשינוים בזכויות הדייר בדיור הציבורי והסדרת מבנה תאגידים בקופות חולים.
ראובן ריבלין: בנושאים האלה הסכמתי עם הממשלה שאנחנו לא מתערבים.
ראובן ריבלין: אני מודה ליושב-ראש ועדת הכנסת על כך שאיפשר לי להביא את דבריי.
ראובן ריבלין: כנציגכם אני יודע גם יודע שהנושאים האלה עדיין משאירים בידנו חוק הסדרים שמהווה חוק עוקף כנסת.
ראובן ריבלין: שמעתי מחברים רבים באוצר על כך שהם מאמינים שחוק ההסדרים מיצה את עצמו, אינו יעיל יותר ולא ראוי שנעשה בו שימוש, אבל רק מהפעם הבאה.
ראובן ריבלין: את זה אני שומע מ1988 יחד עם חברי, חבר הכנסת אורון.
ראובן ריבלין: אני לא מציע לסמוך על עמדה ברורה זו של האוצר.
ראובן ריבלין: הכנסת תצטרך לתת את דעתה בצורה חוקתית וחד משמעית לגבי נושא חוק ההסדרים.
רוחמה אברהם-בלילא: אני באופן אישי מאוד מעריכה את כל ההישגים שהבאת ואת כל ההורדות מחוק ההסדרים.
רוחמה אברהם-בלילא: לחלק מהסעיפים שאמרת יש זיקה ישירה לתקציבי 2009 ו2010.
רוחמה אברהם-בלילא: לא הצלחתי לעקוב אחר כל ההישגים האלה לגבי כל הסעיפים.
רוחמה אברהם-בלילא: לגבי כמה מהסעיפים עצמם אשר הצלחתם להוציא מחוק ההסדרים יש זיקה ישירה לתקציב.
רוחמה אברהם-בלילא: אנחנו מדברים על עוגה תקציבית שגם אם מורידים את הסעיפים שיש להם זיקה ישירה לתקציב יידרש להצביע על מקור תקציבי אחר.
רוחמה אברהם-בלילא: האם יש את התשובות לדברים האלה?
ראובן ריבלין: כאשר שאלתי את השאלה שגברתי שואלת קיבלתי תשובה חד-משמעית מהאוצר שזה התקציב שהוא מוציא.
ראובן ריבלין: אני בתפקידי כיושב-ראש הכנסת יחד עם החברים שלי מחויב כלפי הציבור והמדינה להתמודד עם בעיות המשק כפי שגם ביקש מאיתנו שר האוצר הקודם.
ראובן ריבלין: אני שמח מאוד שהאוצר , למרות שהוא היה יכול להשיג את ההישג שהוא השיג אתמול, הסכים שנפצל את העניינים האלה.
ראובן ריבלין: הבנתי שיש איזה שהוא רגע שבו אנחנו צריכים להבין שתפקידה של הממשלה להוביל אותנו לחוף מבטחים.
יואל חסון: תפקידה של הממשלה הוא גם לשמור על הכנסת, לא לזלזל בכנסת.
יואל חסון: אנחנו לא חותמת הגומי של הממשלה.
יואל חסון: אנחנו לא עובדים אצל האוצר.
ראובן ריבלין: כך אני מקווה שימשיך להיות.
ראובן ריבלין: מעולם לא הסכמתי להיות חותמת גומי.
ראובן ריבלין: גם כאשר חתמתי בעל כורחי עשיתי זאת מתוך ידיעה ולא כחותמת גומי.
ירום אריאב: אני רוצה בראשית הדברים להודות ולהביע הערכה לתהליך שעברנו עם יושב-ראש הכנסת, עם מזכיר הכנסת שנמצא פה ועם כל האנשים שהיו שותפים לתהליך ההידברות שהיה לפני ושהוכיח שלא מוכרחים לגשת בגישה לאומתית, אפשר להגיע להבנות.
ירום אריאב: היה פה תהליך שאפשר ללמוד ממנו לשנים הבאות.
ירום אריאב: גם המתנגדים של חוק ההתייעלות הכלכלית - המכונה גם חוק ההסדרים - אומרים שאם צריך את החוק הזה זה רק לעיתות חירום.
ירום אריאב: מה בעצם התקופה הנוכחית אם לא עת חירום?
דליה איציק: 20 שנה אתם אומרים את זה.
נחמן שי: מדינת ישראל נמצאת מ1948 במצב חירום.
נחמן שי: אי אפשר לצעוק את זה כל הזמן.
נחמן שי: אי אפשר לצעוק "זאב" כל הזמן.
ירום אריאב: הזאב פה.
ירום אריאב: החוק במתכונתו מיועד לענות ולהוות פלטפורמה לתכנית כלכלית שמנסה להתמודד עם המצב.
ירום אריאב: אנחנו נמצאים בתקופה לא רגילה.
ירום אריאב: מעבר לזה שאנחנו בתקופה לא רגילה, יש את העניין של לא להסתכל בקנקן אלא במה שיש בו.
ירום אריאב: זה מאוד מתאים למה שאנחנו רואים פה.
ירום אריאב: כולם מנפנפים בעובי, בהיקף, בכריכה.
ירום אריאב: צריך לדון במה מדובר.
ירום אריאב: החוק שמובא פה לפניכם בא לגבות את התכנית הכלכלית.
ירום אריאב: החוק הזה גם כולל בתוכו את ההחלטות שהיו בממשלה הקודמת.
ירום אריאב: מחצית ממה שכתוב פה פוצל והולך להיות נדון בתהליך חקיקה רגיל.
ירום אריאב: יש מספר סיבות למה החוק הזה כולל יותר מאשר בשנים האחרות.
ירום אריאב: יש בו מרכיבים של התכנית הכלכלית שאמורים להכין אותנו לצמיחה עתידית כאשר תהיה.
ירום אריאב: חשוב מאוד בתכנית הכלכלית להכניס מרכיבים של רפורמות מבניות שהן חלק מהחוק.
ירום אריאב: יש מרכיבים שהם כתוצאה מאותו שולחן עגול ומאותן הסכמות שהיו בין ההסתדרות למעסיקים.
ירום אריאב: יש מספר ניכר של חוקים ומרכיבים בחוק הזה שאותם אנחנו מבקשים להביא בפניכם.
ירום אריאב: אנחנו לא בשעה רגילה, לכן אני מבקש מכולם לגלות אחריות, לדון לגופם של דברים ולאשר את מה שמובא בפניכם.
יואל חסון: אדוני המנכ"ל, כמה מתוך כל התקציב הזה הוא לטובת הסכמים קואליציוניים, לטובת משרדי ממשלה שלא עושים שום דבר, לטובת סגני שרים?
יואל חסון: תסביר את העניין הזה.
נסים זאב: אין פה שקל אחד שהולך לאיבוד.
שלמה מולה: אנחנו קיבלנו רשימה וגם המלצה מסודרת של הלשכה המשפטית.
שלמה מולה: רצינו לשבח את הלשכה המשפטית, למרות שיושב-ראש הכנסת אמר שזה בגדר המלצה בלבד.
שלמה מולה: אני עברתי על הטבלה הזאת וראיתי ש20%,30% מהדברים ממליצים להשאיר בחוק ההסדרים ואת השאר לפצל.
שלמה מולה: אתם באים בצורה דורסנית.
שלמה מולה: מה היה תפקידם של הלשכות המשפטיות בכל משרד ומשרד כשהבאתם את חוק ההסדרים?
רוחמה אברהם-בלילא: האם היועץ המשפטי לממשלה נתן את אישורו לחוק ההסדרים הנוכחי?
ראובן ריבלין: מבחינה משפטית הוא אישר את הדברים.
חיים אורון: אני לא רק קראתי את העטיפה, קראתי גם את החוק.
חיים אורון: סימנתי 50 סעיפים ששייכים לתקציב.
חיים אורון: יכול להיות שאני טועה וישנם 55 סעיפים, 60 סעיפים או 100 סעיפים.
חיים אורון: האם אתם מוכנים לקבל את העיקרון שנושא ששייך לתקציב יידון עכשיו ונושא שלא שייך לתקציב יידון בפעם אחרת?
חיים אורון: מתוך 268 מצאתי 50 כאלה.
חיים אורון: אם אתם מקבלים את העיקרון הזה, נקיים את הדיון.
חיים אורון: אם אתם רוצים עיקרון אחר, תגידו מה הוא העיקרון שאתם רוצים.
חיים אורון: האם חוקים שהופיעו בכנסת לפני 4,5 שנים לא במצב חירום ומופעים עכשיו בכותרת של חירום היו אז בלוף או שעכשיו הם בלוף?
חיים אורון: אתם משתמשים בחירום לשווא.
חיים אורון: תציעו איזה שהוא מדד לאיש ציבור, לחבר כנסת שרוצה לפעול אתכם ויש לו מגבלה של 18 ימי דיון עם 18 שעות כל יום.
חיים אורון: המחשב הקטן שלי הראה שזה 4 דקות לסעיף.
חיים אורון: אני לא זיהיתי אחרי שקראתי את כל הכותרות את העיקרון שאתם מבקשים מאתנו לפעול על פיו.
דוד רותם: כמה מהספר היה קיים בממשלה הקודמת והעתקתם אותו לחוק הזה?
רוחמה אברהם-בלילא: ב2009 היו 140 עמודים עם 69 סעיפים.
רוחמה אברהם-בלילא: בחוק הנוכחי זה 370 עם 268 סעיפים.
חיים אורון: אני לא בודק את זה במשקל או בכמות.
דוד רותם: כמה מהדברים האלה היו בחוק שהוכן על ידי הממשלה הקודמת?
דוד רותם: בממשלה הקודמת חברי קדימה שכנעו אותי למה אני צריך לתמוך בחוק הזה.
דוד רותם: אני השתכנעתי מהם, אבל הם שינו את דעתם.
רחל אדטו: כיצד מסתדר הנושא של סמכות לאחות לרשום מרשמים עם שעת חירום?
רחל אדטו: זה תפקידה של ההסתדרות הרפואית.
רחל אדטו: איך דבר כזה נכנס?
רחל אדטו: זה מבחינתי מראה את רוח הדברים כאן.
רחל אדטו: משרד האוצר לא יכול להיות מעורב בדבר כזה.
רחל אדטו: בוודאי שאסור להצביע על זה.
רחל אדטו: מאיפה נובע דבר כזה?
רוחמה אברהם-בלילא: אני אשמח אם תענה על העלות התקציבית המשוערת.
ירום אריאב: אני מציע שלא נסתכל על מספר העמודים אף על פי שמחצית פוצל.
ירום אריאב: 40%,45% ממה שנמצא פה היה בחוק הקודם והיה לפני שנתיים.
ירום אריאב: מדובר בפיצול מוקדם שעשה היועץ המשפטי.
ירום אריאב: אנחנו שמים בחוק הזה כל דבר שיש לו נגיעה תקציבית.
ירום אריאב: לפעמים הנגיעה התקציבית לא מובנת מאליה.
ירום אריאב: תקציב המדינה פותח גירעון עצום של 6% ב2009 ו5.5% ב2010.
ירום אריאב: זה גירעון מבהיל.
ירום אריאב: זה גרעון שיש בעיה לממן אותו.
ירום אריאב: זה גרעון ללא תקדים.
ירום אריאב: במונחים מספריים זה גרעון של מעל 80 מיליארד שקל.
ירום אריאב: אנחנו צריכים להבין את גודל הגירעון בשביל לראות עד כמה אין לנו דרגות חופש.
ירום אריאב: בתקציב אין שומנים.
ירום אריאב: אין לנו את הלוקסוס לבוא ולהגיד שסעיפים שיש להם נגיעה תקציבית לא נאשר או נדחה, כי נצטרך למצוא לזה מקור אחר בשביל לא להגדיל את הגירעון מעבר לממדים המבהילים שהוא נמצא בהם.
ירום אריאב: אני מבקש מכם לגלות אחריות בנקודה הזאת.
ירום אריאב: הקריטריון הוא קודם כל לגבי מה שיש לו נגיעה לתקציב.
ירום אריאב: לסעיפים יש נגיעה לתכנית הכלכלית שבמהותה ממתנת את המיתון, מרככת את המכה שנוחתת עלינו מהמשבר העולמי ומכינה את המשק לצמיחה עתידית.
ירום אריאב: יש פה רפורמות יותר גדולות, יש פה רפורמות יותר קטנות, אבל במהותן הרפורמות האלו מכינות את המשק לצמיחה עתידית בכך שהן הופכות אותו ליותר יעיל, ליותר תחרותי, ליותר פתוח.
ירום אריאב: הן כמובן מתמודדות עם הבעיות שיש היום במשק הישראלי בתחום ההכנה לצמיחה ובתחום של סגירת פערים.
ירום אריאב: אלו המטרות של הממשלה.
ירום אריאב: חלק ניכר ילך בחקיקה רגילה לא בגלל שזה פחות חשוב, אלא מתוך זה שרוצים להתמקד בחוק ההסדרים בדברים שיש להם נגיעה ישירה לתקציב או למרכיבים מסוימים בתכנית הכלכלית שמכינים את המשק לצמיחה.
רוחמה אברהם-בלילא: בלי התיחום של ה17 ביולי?
ירום אריאב: כל הנושאים האלה עברו ייעוץ משפטי במשרד האוצר ואצל היועץ המשפטי לממשלה.
ירום אריאב: גם הדברים שפוצלו עברו את מבחן הכשרות של הייעוץ המשפטי.
ירום אריאב: הדברים שנשארו בחוק הם כל הדברים שיש להם משמעות תקציבית ישירה.
ירום אריאב: לדברים שפוצלו מהחוק יש יותר משמעות מבחינת רפורמות מבניות והכנת המשק לצמיחה עתידית.
ירום אריאב: היו מרכיבים בהסכם הקואליציוני שכובדו על ידנו.
ירום אריאב: הם ברובם נושאים חברתיים, כמו הגדלת קצבאות הילדים, הגדלת קצבאות זקנה ודברים שנוגעים לעסקת החבילה.
יואל חסון: כמה כסף זה עלה?
ירום אריאב: מדובר במעל ל-2 מיליארד שקלים.
ירום אריאב: הנושאים האלה באים לבידי ביטוי בתקציב למטרות שונות.
רוחמה אברהם-בלילא: ראה תשלומים סקטוריאליים.
יואל חסון: קיבלנו הוכחה לכך שנתניהו קנה את שלטונו בכסף.
יצחק כהן: אתם הייתם נותנים את אותו סכום לקצבאות הילדים.
נורית אלשטיין: נמתחה ביקורת חריפה על חוק ההסדרים בעיקר נוכח העובדה שההיקפים הרבים והזמן הקצר לא מאפשרים דיון רציני בחוק, קרי זכות ההשתתפות של חבר הכנסת כשליח ציבור לעשות את מלאכתו נאמנה ולבחון האם הוא באמת יכול לומר לעצמו שעל כל נושא ונושא כפי שעולה כך הוא היה רוצה להצביע.
נורית אלשטיין: זה בלי שום קשר לשאלה אם הוא חבר באופוזיציה או בקואליציה.
נורית אלשטיין: זאת לא השאלה הרלוונטית.
נורית אלשטיין: השאלה היא אם כאשר חבר הכנסת בא לתת לעצמו דין וחשבון כך הוא היה רוצה לראות את עצמו מצביע על הסעיפים השונים.
נורית אלשטיין: זאת השאלה שהוא צריך לשאול את עצמו.
נורית אלשטיין: זאת הביקורת העיקרית שנמתחה על החוק.
נורית אלשטיין: כשהאוצר הניח את ההצעה בפני הכנסת הוא אמר שרבים מהנושאים שמונחים כאן אינם קשורים בתקציב אלא הם להשגת המטרה הכלכלית, שכן אנחנו נמצאים במשבר כלכלי עולמי שגם ישראל מושפעת ממנו.
נורית אלשטיין: הכריכה של חוק ההסדרים בחוק התקציב היא להשגת יעדי התקציב, כי סעיף 36 לחוק יסוד הכנסת פורס רשת ביטחון על התקציב בלבד, לא על השגת מטרה אחרת.
נורית אלשטיין: האם זה בכלל לגיטימי להכניס את זה במסגרת חוק ההסדרים?
נורית אלשטיין: האם התקיים דיון כזה?
נורית אלשטיין: שמעתי את היועץ המשפטי לממשלה.
נורית אלשטיין: היועץ המשפטי לממשלה לא אמר שאת זה הוא אישר, היועץ המשפטי לממשלה אמר שהוא דאג אך ורק שהחלטות מינהליות לא תתקבלנה בפגמים.
נורית אלשטיין: הוא לא אמר שהוא אישר את החוברת הכחולה.
דליה איציק: אדוני המנכ"ל, יש לי הרבה כבוד אליך.
דליה איציק: אתה היית המנכ"ל גם בשנה שעברה.
דליה איציק: אתם הבטחתם לי בהיותי יושבת ראש הכנסת שחוק ההסדרים לא יהיה יותר.
דליה איציק: כך אמרתם לי.
דליה איציק: אחרי שהורדתי לכם מ-169 עמודים ל-23 סעיפים אמרתם לי שזאת הפעם האחרונה שיבוא חוק ההסדרים.
דליה איציק: אמרתם לי במפורש שאת אותם דברים שהוצאתם מחוק ההסדרים תביאו במשך הזמן לכנסת.
דליה איציק: פעם אחת לא באתם אלי ואמרתם לי שאתם רוצים שוועדות הכנסת ידונו בנושאים.
דליה איציק: אתם מצאתם פלטפורמה עוקפת כנסת.
דליה איציק: אתם חושבים שבדרך הזאת תעבירו.
דליה איציק: האם אני צודקת בהיותי אומרת לך, אדוני המנכ"ל, שהבטחתם שכך יהיה, בהיותי אומרת לך שבמשך שנה מאז חוק ההסדרים הקודם לא באתם פעם אחת לבקש את אותם דברים שביקשתם בחוק ההסדרים?
דליה איציק: הידיים שלכם אינן נקיות.
דליה איציק: שר האוצר אמר הבוקר שהמשק לקראת צמיחה.
דליה איציק: אני מאמינה לראש הממשלה כי הוא מבין בכלכלה.
דליה איציק: איך זה מתיישב עם מצב חירום שאין בינו ובין התקציב שום דבר?
דליה איציק: אני יודעת שפקיד בכיר מאוד לפני שבועיים או שלושה שבועות התפטר.
דליה איציק: איך קורה שפקיד בכיר מאוד, איש ישר כפיים התפטר כי הוא הבין שמבזבזים את הכסף ביד אחד בקלות בלתי נסבלת, ואתה איש ישר בא ומספר לנו סיפורים על העובדה שמבזבזים פה כספים בצורה בלתי נסבלת אחרת?
דליה איציק: זה איננו מסתדר עם מצב חירום.
ירום אריאב: אני נמצא פה בפן המקצועי.
ירום אריאב: אני לא רוצה להיכנס לניגוח פוליטי.
ירום אריאב: עושה רושם שלא חלחלה העובדה שאנחנו נמצאים במשבר חמור ביותר.
ירום אריאב: זה נכון שאם נעשה את הדברים הנכונים, אם נגלה אחריות, אם נשמור על גירעון כפי שאנחנו שומרים ונאשר את אותן רפורמות שמצויות פה, אז יש סיכוי טוב שהמשק הישראלי יוכל לעמוד במשבר הזה ולקראת סוף השנה הזאת נתחיל לראות יציאה מהמשבר הזה.
ירום אריאב: זה תלוי לא בנו אלא גם בעולם.
ירום אריאב: אי אפשר לבוא ולהגיד שעכשיו הכל נראה טוב.
נחמן שי: יש פה כפל לשון.
נחמן שי: כולנו מבינים את זה.
ירום אריאב: לשאלה של איך מתיישב הנושא שמובא פה עם התקציב.
ירום אריאב: תקציב זה הביטוי לתכנית העבודה של הממשלה.
ירום אריאב: אנחנו מדברים על תכנית עבודה לשנה וחצי מהיום.
ירום אריאב: בתכנית העבודה של הממשלה יש דברים חשובים שהם חלק בלתי נפרד מאותה תכנית.
ירום אריאב: להוציא את זה אומר להוציא את הלו"ז מאותה תכנית עבודה.
ירום אריאב: זה בעצם לבוא ולהגיד שאנחנו משאירים רק את ההיבטים הכספיים.
ירום אריאב: אם תהיה מערכת שלא עובדת, שלא מתפקדת ולא יוזמת שינויים, אז לא נצא מהמשבר וגם לא נערך לעתיד.
ראובן ריבלין: ראיתי חובה לעצמי, בעקבות הערתה של היועצת המשפטית של הכנסת שהיא לא יועצת משפטית של יושב-ראש הכנסת אלא של כל אחד מכם לחוד ושל כולנו יחד, לומר שדיברתי עם היועץ המשפטי לממשלה ושאלתי אותו אם החוברת היא על דעתו.
ראובן ריבלין: הוא אמר לי בצורה חד-משמעית שהוא מאשר את כל הצעת החוק הזאת.
ראובן ריבלין: הוא אמר שהוא מאשר כל חוק וחוק לממשלה להגיש.
ראובן ריבלין: מבחינת הממשלה אין בעיה.
ראובן ריבלין: לגבי סדר הדיון בכנסת זה עניינה של הכנסת ועניינו של יושב-ראש הכנסת.
חיים אורון: היועץ המשפטי שלי, שהוא בדמותה של נורית אלשטיין, כותב ש50% מהחוק לא שייך לתקציב.
ראובן ריבלין: אני לא התייחסתי לאמירה של היועצת המשפטית.
ראובן ריבלין: חוות דעתה של היועצת המשפטית מופנית לכל אחד ואחד מאיתנו.
ראובן ריבלין: התייחסתי להערה אחת של היועצת המשפטית אשר ממנה משתמע כאילו היועץ המשפטי לממשלה לא אישר את החוברת הזאת.
ראובן ריבלין: הואיל וחששתי כמוה שאכן הדבר כך, התקשרתי ליועץ המשפטי והוא אמר לי שהוא אישר את כל החוק מבחינת הממשלה.
ראובן ריבלין: אשר לצורה, לדרך הדיון, לראייה הציבורית ולהחלטות הפוליטיות, הכל נתון לשיקולה של הכנסת ולשיקולו של יושב-ראש הכנסת כאשר הוא מניח את זה על שולחן הכנסת.
ראובן ריבלין: בהזהירי את עצמי שאני עושה פה דבר שהוא מאוד לא ציבורי אבל הוא מחויב המציאות כלפי המדינה, ובידיעה שאת החוק הזה צריך להעביר תוך חודש ימים או להחליט שלא מעבירים אותו והולכים לבחירות, חשבתי שצריך לצאת לדרך.
ראובן ריבלין: הכל מוטל לפניכם.
ראובן ריבלין: יש לכם את חוות הדעת של היועצת המשפטית.
ראובן ריבלין: תשקלו כל אחד לפי מצפונו.
ראובן ריבלין: אל תעשו דבר שבית המשפט הציע לכם ותלכו בניגוד לו.
ראובן ריבלין: אל תעשו דבר מבלי שאתם שלמים איתו.
נורית אלשטיין: אנחנו לא חלוקים.
נורית אלשטיין: היועץ המשפטי לממשלה אישר נייר, הוא לא אישר את ההליך כאן.
נורית אלשטיין: הוא לא אישר להגיש את זה כחוק אחד.
ירום אריאב: היקף הבריאות הוא היקף משמעותי, לכן גם לצעדים שנכללים שמשמעותם התייעלות במערכת הבריאות יש מקום.
ירום אריאב: זה משפר את כלכלת הבריאות ואת כלכלת המשק.
ירום אריאב: לגבי השאלה של חברת הכנסת איציק.
ירום אריאב: הדברים שפוצלו מהחוק ועברו לוועדות לא התקדמו בקצב הרצוי.
דליה איציק: אתם לא ניסיתם.
דליה איציק: לי אל תגיד את זה.
דליה איציק: אני הייתי יושבת-ראש הכנסת.
דליה איציק: אדוני המנכ"ל, יש לי הרבה כבוד אליך, אני יודעת שאתה עומד לעזוב, אני מאחלת לך המון הצלחה בחייך, אתה גם איש מקסים באופן אישי, אבל לי אל תגיד את זה.
דליה איציק: לא באתם אפילו פעם אחת, כי אתם מזלזלים בכנסת, כי אתם רוצים להחליף את חברי הכנסת, כי אתם מייתרים את הכנסת.
דליה איציק: חברי הקואליציה מהנהנים בראשם כי הם יודעים את האמת.
נורית אלשטיין: היועץ המשפטי לממשלה לא התייחס, לא נשאל, ממילא גם לא אמר שהוא מאשר להגיש את החוק מקשה אחת.
נורית אלשטיין: הוא לא התייחס להליכים בכנסת.
נורית אלשטיין: הוא התייחס אך ורק לנושאים הקשורים בממשלה.
נורית אלשטיין: כל מה שקשור בהליכים בכנסת אלה נושאים שעולים בכנסת.
נורית אלשטיין: הממשלה הניחה על שולחן הכנסת שורה שלמה של נושאים.
חיים אורון: חוק אחד שקוראים לו חוק ההתייעלות הכלכלית.
חיים אורון: מבחינתנו הוא חוק אחד.
חיים אורון: אם את יודעת שמשרד המשפטים או היועץ המשפטי לא אישר את הנחת החוק כחוק אחד.
נורית אלשטיין: הוא לא נתן את דעתו אם זה אחד, שניים ,שלושה, ארבעה.
יואל בריס: ההתייחסות של היועצת המשפטית של הכנסת לשאלה של מה היא הוראה תקציבית מאוד מצמצמת.
יואל בריס: סעיף שמגדיל תקציב לא נחשב תקציבי.
יואל בריס: צריך לזכור שחוק ההתייעלות הכלכלית מגיע יחד עם חוק התקציב כדי שהסעיפים בתקציב ישקפו את המצב המשפטי.
יואל בריס: אם יש הוראות שמדברות על הגדלת קצבאות ילדים, אז בוודאי שזה תקציבי.
יואל בריס: במובן הזה גם שאלות של הגדלת תקציב, גם שאלות של מדיניות מסים שקשורות בצד ההכנסות של התקציב וגם שאלות שנוגעות להסטה פנימית של התקציב.
חיים אורון: תגיד לי מה הקשר של עורכי דין זרים לתקציב.
יואל בריס: הנושא השני שהוא גם כן תקציבי זה הדברים שמשפיעים על נתוני הבסיס שמהם נגזר התקציב.
יואל בריס: זה אומר נתוני צמיחה, נתוני תעסוקה.
יואל בריס: כל הדברים האלה הם בוודאי חלק מהגדלת התקציב.
יואל בריס: במובן הזה הפרשנות שרק מה שמצמצם את ההוצאה הממשלתית זאת הוראה תקציבית היא פרשנות מצמצמת ביותר.
יואל בריס: לגבי החוברת של הצעת החוק.
יואל בריס: כמו כל הצעת חוק היועץ המשפטי מאשר את הנחת הצעת החוק.
יואל בריס: כמו בכל הצעת חוק היועץ המשפטי לממשלה לא מתערב בשאלה של איך הכנסת דנה.
דליה איציק: אז אל תגידו שהוא אישר את זה.
יואל בריס: היועץ המשפטי לממשלה אישר להגיש את זה כהצעה אחת מתוך ידיעה שקריאה ראשונה זה יעבור כמקשה אחת, אבל גם מתוך ידיעה שלאחר מכן זה יעבור פיצול.
יואל בריס: אני רוצה להפנות אתכם למכתב של מזכיר הממשלה למזכיר הכנסת .
יואל בריס: בדרך כלל המכתב הוא טכני וקצר.
יואל בריס: בניגוד למכתב הטכני הרגיל מזכיר הממשלה במכתבו אל מזכיר הכנסת אומר מראש שהוא מבקש להביא לידיעה שאין כוונה שכך זה יהיה בקריאה שנייה ושלישית, אלא יש רצון להגיע להידברות לגבי פיצול של דברים לפי סעיף 121 לתקנון הכנסת ולגבי ניתוב של דברים לדיון בוועדות השונות.
רוחמה אברהם-בלילא: האם הרפורמה במינהל היא לפי סעיף 121 לתקנון?
יואל בריס: זאת הייתה ההבנה.
רוחמה אברהם-בלילא: האם תמשכו את חוק ההתייעלות ואת חוק התקציב אם הרפורמה במינהל..?
יואל בריס: הוא מדבר על הרצון לקדם הסכמות בממשלה ובכנסת בדבר האיזון הראוי בין הצורך ליישם במהירות האפשרית את התכנית הכלכלית של הממשלה להתמודדות במשבר הכלכלי העולמי ובין הצורך לקיים הליכים.
יואל בריס: .
זאב אלקין: היועץ המשפטי של משרד האוצר לא מושך חוקים חזרה מהכנסת.
זאב אלקין: הממשלה רשאית למשוך חוק.
שלמה מולה: תסביר לי למה יש פער כזה גדול בין השקפתך כיועץ משפטי לבין מה שנורית אומרת לנו.
שלמה מולה: ג'ומס אמר לך מה הפערים באחוזים.
יואל חסון: אתה בא באיזו שהיא טענה בסיסית שבאה ואומרת שכל חוק יש לו קשר לעניין תקציבי.
יואל חסון: אם כך הדבר, למה אנחנו עוסקים בחקיקה שנה שלמה?
יואל חסון: אפשר פעם בשנה לרכז את זה ביחד לחוק הסדרים כי הכל הרי קשור לתקציב.
יואל בריס: ההבדל בין העמדה כפי שהוצגה על ידי הממשלה לבין העמדה של היועצת המשפטית הוא יותר מצומצם.
יואל בריס: אם עו"ד נורית אלשטיין הציעה לפצל 75% ועכשיו מפצלים כ50%,60%, אז זה הפער שבסופו של דבר נותר מבחינת העמדה בפועל לגבי הדבר הזה.
יואל בריס: לאורך כל הדרך העמדה הייתה שצריך להיות בהיקף כזה פיצול לפי סעיף 121.
יואל בריס: לא לכל דבר שיש לו איזו שהיא השלכה כלכלית אנחנו אומרים שהוא חלק מהתקציב.
יואל בריס: בעניין הזה יש שאלה של מידה.
יואל בריס: דברים שהם מרכזיים יותר למדיניות הכלכלית של הממשלה ולהתמודדות עם המשבר, כגון נושאים של מדיניות מסים, תעסוקה ועידוד צמיחה, הם חלק מתקציב המדינה במובן הרחב של המילה.
חיים אורון: אדוני היושב-ראש, הבעיה היא לא יואל ולא ירום ואפילו לא הממשלה.
חיים אורון: את דעתי על הממשלה הבעתי, היא לא משתפרת מיום ליום.
חיים אורון: הבעיה היום היא של הכנסת.
חיים אורון: השאלה מה עושים עם הערימה שיש לנו ביד.
חיים אורון: כאשר שמים ערימה שעולה ממנה ריח לא טוב במרכז החדר, אז יש שתי אפשרויות: האחת להשאיר אותה כי אתה לא רוצה להתלכלך ואז החדר כולו מתמלא ריח לא טוב.
חיים אורון: האפשרות השנייה היא לקחת אותה, לזרוק אותה החוצה ואחר כך לשטוף ידיים.
חיים אורון: חברי הכנסת צריכים להחליט מה הם רוצים לעשות.
חיים אורון: אני רוצה לקחת אותה, לזרוק אותה החוצה ולשטוף ידיים.
חיים אורון: קחו לדוגמה את המע"מ על פירות וירקות.
חיים אורון: אני לא יכול לטעון שמע"מ על פירות וירקות לא צריך להיות בחוק.
חיים אורון: אני לא יכול לטעון שהורדת מס הכנסה לא צריך להיות בחוק.
חיים אורון: אני אצביע על הכל נגד.
חיים אורון: יש פה עשרות סעיפים - עורכי דין זרים זה רק דוגמה אחת - שלא שייכים לעניין.
חיים אורון: עם כל הכבוד אנחנו לא יושבים בישיבה של סגירת הסכם בין יושב-ראש הכנסת, יושב-ראש ועדת הכנסת ושר האוצר, כשאנחנו הם אלה שצריכים להיות עדים לסגירה.
חיים אורון: אנחנו צריכים לחוקק.
חיים אורון: אתם רוצים ב-20 ימים לחוקק את כל הערימה הזאת פלוס תקציב דו-שנתי שהוא גם נושא לחקיקה על כל סעיפיו.
חיים אורון: תרדו מכל הסיפור הזה.
חיים אורון: תצילו את כבודה של הכנסת, את כבודה של הממשלה.
חיים אורון: נקיים עימות רציני לא על כמה ערימות יהיו פה, אלא על כל אחד מהסעיפים אם הוא נכון או לא נכון.
חיים אורון: נקיים דיון על הרפורמה במינהל, על הרפורמה בקופות החולים לא במתכונת הזאת שכל חברי הכנסת אומרים שהיא לא נכונה אבל כשזה מגיע להצבעה מחצית תומכים בה.
חיים אורון: מעולם - אני אומר את זה באחריות - לא הייתה ערימה כזאת.