GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ארבל אסטרחן: פקודת מס הכנסה הוא נושא שבוודאי שייך אך ורק לוועדת כספים.
גדעון סער: גם בוועדה לקידום מעמד האישה אנחנו דנים בפקודת מס הכנסה, היום אין ועדה שלא דנה בפקודת מס הכנסה.
ארבל אסטרחן: אם כבר, אנשים עם מוגבלות זה נושא שנמצא בוועדת העבודה, הנושא של הנגשת מבנים יכול להיות בו, בוודאי שלא בוועדת הכלכלה.
גדעון סער: עמדתי היא שהוא יעבור לוועדת הכלכלה.
צבי הנדל: כדי שלא יריבו, נרכז הכול בוועדת הכלכלה.
דוד טל: נצביע בין ועדת העבודה לוועדת הכלכלה.
ארבל אסטרחן: בין ועדת הכלכלה לוועדת כספים.
גדעון סער: העמדה של ההצעה הן עמדות בתוך הוועדה.
גדעון סער: לא שמעתי חוץ מכלכלה אף עמדה אחרת.
דוד טל: יש את העמדה של הלשכה המשפטית.
גדעון סער: איך זה עומד להצבעה?
דוד טל: חבר הכנסת סער, אפשר להוציא את הפרוטוקול מלפני שבועיים, אני אביא את דבריך לגבי החלטת הלשכה המשפטית שלנו.
גדעון סער: זה לא עומד להצבעה.
דוד טל: אני מעלה להצבעה בין ועדת כספים לוועדת הכלכלה, כפי שאתה רוצה.
דוד טל: בעד כספים - מיעוט בעד כלכלה - רוב נמנעים- אין הנושא העובר לוועדת הכלכלה.
דוד טל: הצעת חוק לעידוד השקעות הון (תיקון- שמירה על איכות סביבה), התשס"ו-2006 (פ/17 /1284) של חבר הכנסת דב חנין וקבוצת חברי כנסת).
דוד טל: נשמעה הצעה להעביר את הצעת החוק לוועדת הכלכלה או לוועדת כספים.
דוד טל: יושב ראש מבקש להעביר את זה לו והלשכה המשפטית שלנו מציעה להעביר את החוק לו והגנת הסביבה.
דב חנין: אני מציע להעביר את החוק לוועדת הכלכלה, הטעם הוא שהחוק בא להמשיך חקיקה קודמת שחבר הכנסת כבל בזמנו קידם והיא הפכה לחוק, היא נדונה בזמנו בוועדת הכלכלה.
דב חנין: כיוון שכך, הדבר הכי נכון זה להמשיך את הדיון בוועדת הכלכלה.
דוד טל: אני מצביע בין ועדת הכלכלה לו.
דוד טל: בעד ועדת כלכלה -רוב בעד ועדת פנים -אין נמנעים- אין הנושא יועבר לוועדת הכלכלה.
דוד טל: הצעה לסדר היום בנושא: "הצורך בהקמת ועדת חקירה פרלמנטארית בנושא התשתית והתחזוקה של אתר הרשב"י במירון", הצעת חבר הכנסת גפני
דוד טל: אנחנו עוברים לנושא הבא על סדר היום, הצעה לסדר היום בנושא:
דוד טל: "הצורך בהקמת ועדת חקירה פרלמנטארית בנושא התשתית והתחזוקה של אתר הרשב"י במירון", הצעת חבר הכנסת גפני, תסביר לנו למה ועדת חקירה פרלמנטארית, מה יהיו תפקידי ועדת החקירה הפרלמנטארית, סמכויותיה וכל השאר.
דוד טל: אדוני, הצבעת אתמול נגד חוק רמת הגולן?
דוד טל: זה קשור לתלמודי התורה בראשון לציון.
משה שרוני: אני מציע שיקימו ועדת חקירה של הרבנות.
: מכיוון שהעלית את העניין, אני מבקש להגיד באופן חד משמעי שאני לא נגד רמת הגולן, אני נגד משאל עם.
: מחר יהיה משאל עם מי ראוי להיות יושב ראש ועדת הכספים בכנסת.
דוד טל: בפניכם מוצעת הצעה להרכב הוועדה.
דוד טל: במקום חבר הכנסת מרגי יהיה חבר הכנסת .
דוד טל: היושב ראש יהיה חבר הכנסת גפני, ויחד אתו חברי הכנסת יורם מרציאנו, כחלון, טרטמן.
דוד טל: אפשרתי לחבר הכנסת גפני להסביר אבל הוא התבלבל מחוק רמת הגולן.
דוד טל: חבר הכנסת גפני הגיש הצעה להקמת ועדת חקירה בנושא תשתית והתחזוקה של אתר הרשב"י – אתר רבי שמעון בר יוחאי, מותו יגן עלינו, במירון.
דוד טל: תפקידי ועדת החקירה: ועדת החקירה הפרלמנטארית תדון בנושא תשתיות ותחזוקה של אתר הרשב"י במירון ובקשיים בקליטת מבקרים ומתפללים במהלך כל השנה וביום ל"ג בעומר בפרט, ותבחן את הסוגיות הבאות: מעורבות המדינה על רשויותיה, וכן גופים נוספים בעלי סמכות לפעול באתר, בפעילותה אתר, תחזוקתו ופיתוח התשתיות שבו.
דוד טל: הדרכים להפיכת האתר למקום אטרקטיבי מסודר מוכשר לקליטת מתפללים ומבקרים במקום.
דוד טל: בחינת הפעילות באתר ביום ל"ג בעומר, לרבות מערך תחבורה ציבורית לאתר וממנו, דרכי גישה, חניונים ופעילות המשטרה.
דוד טל: בחינת פניות הציבור בנושאים האמורים.
דוד טל: סמכויות ועדת החקירה הפרלמנטארית: לוועדת החקירה יהיו סמכויות הנתונות לוועדה קבועה של הכנסת בנוגע לזימון, קבלת עבודה וסדרי עבודה.
דוד טל: הרכב ועדת החקירה הפרלמנטארית המוצעת: הוועדה תהיה בת תשעה חברים, ההרכב שלה כדלהלן: חבר הכנסת ישמש כיושב ראש, חבר הכנסת דוד טל, חבר הכנסת יורם מרציאנו ממפלגת העבודה, חבר הכנסת כחלון מהליכוד, חבר הכנסת כאמור במקום חבר הכנסת מרגי, חברת הכנסת אסתרינה טרטמן, חבר הכנסת יצחק לוי, חבר הכנסת אבשלום וילן וחבר הכנסת יצחק גלנטי.
דוד טל: אלה השמות, התייחסויות בבקשה.
אבשלום וילן: לעונג לי להיות, אבל איש לא דיבר אתי, היו צריכים לשאול אותי.
: אתר הרשב"י במירון הוא האתר השני המתויר בישראל.
: מגיעים לשם מכל העולם למעלה ממיליון איש בשנה מכל שכבות הציבור.
: דתיים ושאינם דתיים, עולים חדשים וותיקים, ומכל מדינות העולם.
: המקום מוזנח במשך שנים, אין לאף אחד הסבר ואף אחד לא יודע מי מוסמך לנקות את המקום.
דוד טל: אולי אחת הבעיות היא שיש הרבה "בעלי בתים" שם.
: אחרת מה פתאום אני מעלה צורך בהקמת ועדת חקירה פרלמנטארית, הרי אני מכיר את עבודת הכנסת ואני מבין שלא על כל דבר עושים פעולה מהסוג הזה.
: אין פתרון מכיוון שיש פה ריב סמכויות ובאמת אף אחד לא יודע מי אחראי על מה.
: הדבר הכי חמור הוא שהמדינה עומדת מהצד כשהמקום הזה הוא גם מקום שמכניס הרבה מאד כסף.
משה שרוני: אתם לא נותנים למדינה לטפל בזה, אתם רוצים לטפל בעצמכם.
: מי זה אתם?
: אני וגדעון סער?
משה שרוני: אתם, ה"דוסים".
: מי שמציע את זה, זה דווקא חבר כנסת דתי, אני רוצה שמדינה תיכנס לעניין ושהכנסת תדון בזה מהר, תקבל החלטות ותעביר את ההחלטות לגורמים הנוגעים בדבר, לכן אני מציע לעבור להצבעה.
צבי הנדל: לאור דבריו של חבר הכנסת שרוני, אני מציע שיושב ראש הוועדה יהיה חבר הכנסת מרציאנו.
צבי הנדל: צריך לקחת יהודי שלא נגוע בדבר.
איתן כבל: אפשר להרחיב את סמכויות הוועדה ולבדוק גם אם לכל הקברים שעולים אליהם באמת יש שם קברים.
דוד טל: במידה מסוימת אתה צודק, יש מקומות שהאנשים שהמצוינים שקבורים שם, לא קבורים שם.
צבי הנדל: לא דיברתי עם אף אחד לכן לא נעים לי מידידי חבר הכנסת גפני, אבל אני חושב שטובת הדבר, מאחר והוא צודק במאה אחוז, על מנת שהצדק גם יראה ולא רק ייעשה, היה טוב אם מי שהיה עומד בראש הוועדה היה מישהו שכיפת שמיים לראשו.
צבי הנדל: אני מציע את זה בחברות טובה, זה לא הכרחי אבל אני חושב שזה ראוי.
שלמה מולא: אני חושב שאין צורך בכלל בהקמת ועדת חקירה פרלמנטארית לנושא הזה.
דוד טל: אבל המליאה החליטה שיש צורך.
שלמה מולא: גם אם המליאה אמרה, אני אומר את דעתי, אין צורך בהקמת ועדת חקירה פרלמנטארית.
שלמה מולא: עם זאת, השר הממונה על שירותי הדת, צריך היה לדרוש ממנו לעשות את עבודתו.
דוד טל: מי בעד לאשר את ההצעה הזו כפי שהעליתי, עם השינויים המתבקשים, במקום חבר הכנסת מרגי, חבר הכנסת אזולאי.
דוד טל: במקום חבר הכנסת יצחק גלנטי, חבר הכנסת יצחק זיו.
דוד טל: ההצעה מאושרת ותבוא לאישור המליאה.
דוד טל: קביעת ועדות לצורך דיווח חצי שנתי של שרי הממשלה לפי סעיף 106(א) לתקנון הכנסת
דוד טל: הנושא הבא, קביעת ועדות לצורך דיווח חצי שנתי של שרי הממשלה לפי סעיף 106(א) לתקנון הכנסת.
דוד טל: היועצת המשפטית בבקשה.
ארבל אסטרחן: לאחרונה תיקנה ועדת הכנסת, בעקבות יוזמה של יושבת ראש כנסת את התקנון וקבעה את הסעיף המופיע בפניכם בתחתית הדף, סעיף 106ו שאומר, שר שענייני משרדו נדונים בוועדה קבועה של הכנסת, יופיע בפניה לדווח על ענייני משרדו אחת לכנס ונקבע שוועדת הכנסת תקבע לגבי כל שר מהי הוועדה שבה יתקיים הדיווח.
ארבל אסטרחן: זו הקביעה שנדרשת כעת.
ארבל אסטרחן: בנוסף נקבע שלא יוזמן שר לדיווח לפני יותר מוועדה אחת באותו כנס אלא אם כן קבעה ועדת הכנסת אחרת.
ארבל אסטרחן: לגבי שר אחד, שר המדע התרבות והספורט, ציינו שלגביו יש שתי ועדות רלוונטיות ויכולה ועדת הכנסת לקבוע כן שתי ועדות לאותו כנס.
ארבל אסטרחן: מונחת הצעה שמפרטת את תפקידי השרים מול ועדות הכנסת הרלוונטיים.
דוד טל: אתם רואים בפניכם את הרשימה, שר הביטחון ושר החוץ לוועדת החוץ והביטחון.
דוד טל: שר הבינוי והשיכון, שר החקלאות ופיתוח הכפר, שר התחבורה והבטיחות בדרכים, שר התיירות, שר התעשייה המסחר והתעסוקה, שר התקשורת, שר התשתיות הלאומיות והשר לפיתוח הגליל והנגב- לוועדת הכלכלה.
דוד טל: שר הפנים, השר לביטחון פנים, השר להגנת הסביבה והשר לשירותי דת-לו והגנת הסביבה.
דוד טל: שר הבריאות, שר הרווחה והשירותים החברתיים, והשר לענייני גמלאים-לו.
דוד טל: שר האוצר לוועדתה כספים, שר המשפטים לוועדת החוקה חוק ומשפט, השר לקליטת העלייה לוועדת העלייה והתפוצות, שר החינוך לוועדת החינוך והתרבות ושר המדע התרבות והספורט לוועדת החינוך תרבות והספורט ולוועדת המדע והטכנולוגיה.
נסים זאב: אני רוצה לומר שיש הבדל בין ועדה שמזמינה את השר הרלוונטי, ששייך לוועדה, למשל שר המשפטים לוועדת החוקה חוק ומשפט או שר הביטחון לוועדת חוץ וביטחון.
נסים זאב: אי אפשר לומר ששר מחויב לבוא פעם אחת בכנס אחד, כאשר הנושאים רבים ורציניים.
דוד טל: זה בנוסף, תראה את התקנון.
נסים זאב: עד היום השר לא מחויב לבוא, אם הוא מתבקש לבוא הוא בא.
דוד טל: או שהוא לא בא.
נסים זאב: היום אתה רוצה לחייב אותו.
נסים זאב: אני אומר, אם זה השר הרלוונטי לאותה ועדה, צריך לעשות את זה פעמיים בכנס.
נסים זאב: אם זה לא השר הרלוונטי, למשל בוועדת חוקה חוק ומשפט רוצים להזמין את שר הפנים, יכול להיות בנושא רלוונטי הקשור לוועדת חוקה חוק ומשפט, נושא של תקנות בתי סוהר אסירים וכו'.
נסים זאב: אני אומר לחייב פעמיים בכנס את השר הרלוונטי, ופעם בכנס שר שהוא לא רלוונטי לאותה ועדה.
דוד טל: אני מבקש מחבר הכנסת מרגי להחליף את מקומי.
נסים זאב: מה שיקרה, כל שר, אם כל ועדה תזמן אותו, הוא יצטרך להיות לפחות פעם בשבוע בוועדה.
משה שרוני: צריך להוסיף ששר האוצר צריך להופיע ולדווח בפני .
יולי יואל אדלשטיין: בדרכו המיוחדת, חבר הכנסת נסים זאב מיד עלה על הבעיה, הדברים האלה נאמרו גם בנשיאות ואני מעוניין שירשמו בפרוטוקול.
יולי יואל אדלשטיין: חששנו משתי נקודות, הראשונה, פירוש הדבר של דיווח חצי שנתי של שר לוועדה הרלוונטית לא אומר שהתשובה לשאר ההזמנות לאותה וועדה תהיה, אני כבר הייתי אצלכם או שאני עתיד להיות בעוד שלושה חודשים, זה חשש אחד.
יולי יואל אדלשטיין: חשוב שמזכירות הכנסת ויושבת ראש הכנסת יבהירו למזכירות הממשלה ולשרים שזאת לא הכוונה.
יולי יואל אדלשטיין: החשש השני, שברגע שתיקבע פעם נוספת שהוועדה הרלוונטית לשר הביטחון, היא ועדת חוץ וביטחון, זה לא אומר שאוטומטית התשובה לשאר הוועדות תהיה תראו את ההחלטה של יושבת ראש הכנסת ושל ועדת הכנסת , הוועדה הזו בכלל לא נוגעת לי.
יולי יואל אדלשטיין: אלה שתי הנקודות שאם יתקבל השינוי הזה, הן חייבות להיות מובהרות באותיות קידוש לבנה למזכירות הממשלה ולשרים.
יעקב מרגי: אין ספק שאם היינו מקבלים את זה ללא ההבהרות האלה היה יוצא שבאנו לברך ויצאנו מקללים.
יעקב מרגי: קיים העיוות שכביכול שר האוצר לא יהיה מחויב לבוא, רק לוועדת הכספים.
אייל יינון: הדברים של חבר הכנסת אדלשטיין מקובלים לחלוטין, נפעל על פי עצתו ונפנה בכתב גם לשרים וגם למזכירות הממשלה ונבהיר שמדובר על הליך שהוא מעבר להזמנות השגרתיות הרגלות שבאות מוועדות הכנסת השונות לשרים.
אייל יינון: מדובר פה על הליך חדש של דיווח חצי שנתי, שלגבי ההליך הזה, השרים משויכים ספציפית לוועדה ספציפית.
יעקב מרגי: מי בעד ההצעה לוועדת הכנסת לפי סעיף 106ו(א) לתיקון תקנון הכנסת, חובת דיווח חצי שנתית לשרים לוועדות הכנסת?
יעקב מרגי: בעד-רוב נגד-אין נמנעים- אין ההצעה אושרה הצעת חברת הכנסת שלי יחימוביץ להוספת סעיף 106ד(1) לתקנון הכנסת בדבר הצעות בוועדות הכנסת ללא נוכחות מוזמנים.
יעקב מרגי: אנחנו עוברים לנושא הבא, הצעת חברת הכנסת שלי יחימוביץ להוספת סעיף 106ד(1) לתקנון הכנסת בדבר הצעות בוועדות הכנסת ללא נוכחות מוזמנים.
שלי יחימוביץ': במקור תיקון התקנון היה בהצעת חוק הלביסטים של חבר הכנסת גדעון סער ושלי.
שלי יחימוביץ': היועצת המשפטית המליצה שהוא לא יהיה בחקיקה אלא בשינוי תקנון.
שלי יחימוביץ': נכון להיום יו"ר ועדה רשאי להוציא את הנוכחים ולקיים דיון והצבעה בנוכחות חברי כנסת בלבד, אנחנו מרחיבים בהצעה הזו את היכולת לאפשר לחברי כנסת לקיים דיון בלי לחצים מיותרים ואני מבקשת לבצע שינוי שאומר ששליש מחברי הכנסת הנוכחים בוועדה יכולים לבקש בקשה שכזו.
יעקב מרגי: מהנוכחים או מחברי הוועדה?
ארבל אסטרחן: אני חושבת מחברי הוועדה, יש 15 חברים בוועדה, אז צריכים לפחות חמישה שיחליטו את זה.
אייל יינון: זו הייתה הכוונה משום שמהנוכחים זה רוב רגיל.
שלי יחימוביץ': אתם הופכים את זה לבלתי אפשרי בצורה הזו.
שלי יחימוביץ': אני רוצה מהנוכחים.
יעקב מרגי: את מקשה על הכוונה, כי אותו לוביסט יראה שיש שלושה חברי כנסת, מספיק שיביא עוד שלושה שתומכים בו ולא תוכלי להעביר את הבקשה שלך.
שלי יחימוביץ': אנחנו יודעים בפרקטיקה שתמיד, כל חברי הוועדה אינם נוכחים.
שלי יחימוביץ': חברי הוועדה שנמצאים מקיימים דיון שטוב להם מעניין אותם והם מעוניינים להשתתף בו.
שלי יחימוביץ': אותם נוכחים, מפריע להם שבעלי אינטרסים מסוימים נושפים בעורפם ויושבים מאחוריהם.
יעקב מרגי: בתיקון שאת מציעה את כותבת שליש מחברי ועדה הנוכחים בדיון.
שלי יחימוביץ': זה מה שאני רוצה.
ארבל אסטרחן: אפ יש ארבעה, מספיק ששניים יחליטו על כך.
גדעון סער: יש כאן שני חלקים שצריך להפריד בניהם, האחד זה מי יכול לבקש והשני זה מי יכול להחליט.
גדעון סער: לפי הנוסח שמונח בפנינו, שליש יכול להחליט, זאת אומרת מיעוט יכול להחליט והמיעוט יכול להחליט על דברים מאד קיצוניים, זאת אומרת לסגור את הוועדות.
גדעון סער: כל העיקרון של פומביות דיוני הוועדות הולך כאן לאיבוד.
גדעון סער: אז קודם כל הנוסח הקיים הוא בלתי סביר, אי אפשר להגיע למצב ששליש יחליט, רק רוב יחליט, אני לא מתייחס לכמה מבקשים, אני מדבר על מי מחליט, הרוב יכול להחליט.
גדעון סער: נקודה שנייה, צריך לחשוב על מגבלה, כי בסופו של דבר אמנם זה נראה כרגע דמיוני אבל נניח שהקואליציה תחליט שבדיוני התקציב יותר נוח לה שלא יהיו מוזמנים וגם שלא תהיה תקשורת, אל תחשבו שזה דמיוני כי לפי הנוסח פה מוזמנים אחרים, כולם או חלקם, זה יכול להיות גם כולם.
גדעון סער: לכן אני מאד חושש שנעביר דבר שהוא מאד קיצוני.
איתן כבל: ההצעה לתיקון נכונה כי לא פעם אנחנו מוצאים את עצמנו בסיטואציות לא נעימות הרוב מכירים אותן.
איתן כבל: זה דבר נכון לעשות, אז בואו נצביע.
שלי יחימוביץ': אני מבינה את הדברים, חשבתי עליהם בעצמי אבל אם אנחנו שוקלים את הסיטואציה האוטנטית שמתרחשת בוועדות ואת הלחצים שחברי הכנסת נתונים בהם, כשאנחנו שוקלים את שני הדברים האלה זה מול זה, ההצעה שלי יותר מידתית וסבירה ואם היא חלילה תנוצל לרעה, דבר שאני לא מאמינה שיקרה, נתקן אותה.
יעקב מרגי: אף פעם אל תגידי אי אפשר על דבר שהוא אפשרי כי הוא יקרה.
רוברט אילטוב: אני חושב שהרעיון הכללי של חברת הכנסת יחימוביץ הוא רעיון טוב אבל גם דבריו של חבר הנסת סער חשובים וצריך להתייחס אליהם ברצינות.
רוברט אילטוב: יכול להיות שננסח את זה אחרת כדי שזה יעמוד ואז נתמוך בזה, סך הכול ההצעה טובה.
רוברט אילטוב: נכון אומר חבר הכנסת סער שיכול להיות מצב הפוך ולא רצוי שנגיע אליו.
נסים זאב: אני מבין שהבעת נכונות שיהיה שליש במקום שני שליש.
שלי יחימוביץ': שליש במקום יו"ר הוועדה.
נסים זאב: אם כך הסבירות לדברי חבר הכנסת סער גבוה, צריך להיות ברוב.
יעקב מרגי: זה בנוסף או במקום יו"ר הוועדה?
שלי יחימוביץ': זה לא פוגע בסמכות של יו"ר הוועדה לקבל החלטה, זה בנוסף.
יעקב מרגי: צריך להתייחס לסוגיית הרוב.
נסים זאב: אני חושב שאין לחצים על חברי כנסת, אני לא מכיר דבר כזה, או שהלחצים משפיעים עליהם עד כדי כך שזה פוגע בתפקודם או בשיקול דעתם.
נסים זאב: זה בדיוק כמו שאתה אומר ששופט, שיש עליו לחצים, אז שיקול הדעת והפסיקה שלו לא תהיה בהתאם לדיונים שנשמעו.
יעקב מרגי: אתה לא מצפה לתשובה?
נסים זאב: אני לא מצפה, אני רק אומר שאם כבר רוצים לעשות משהו, צריך שיהיה רוב.
נסים זאב: מה שיקרה הוא שהאופוזיציה תמיד נמצאת במיעוט וככה ישתקו אותנו בכלל, בכל הדיונים, הכול יהיה דיסקרטי וסגור.
איתן כבל: זה לא עניין של אופוזיציה קואליציה, רוב הבעיות לא מתקיימות אלא בנושאים כלכליים ונושאים מהסוג הזה.
איתן כבל: אני מציע, שליש זה כשאתה נותן לקבוצה מסוימת את הכלים כדי שתוכל להתנהל בהצבעות.
גדעון סער: בית משפט דן בפומבי, עכשיו יגידו שאם אחד משלושת השופטים חושב כך, סוגרים את הדיון, זה הזוי.
גדעון סער: גם נוטלים את סמכות היושב ראש, ולא נותנים אותה לרוב, נותנים אותה למיעוט, זה רציני?
יעקב מרגי: הדרישה של חבר הכנסת סער סבירה לגבי הרוב.
גדעון סער: קודם כל הרוב צריך להכריע ודבר שני, גם לרוב צריך שיהיו מגבלות.
אייל יינון: יש פה התנגשות בין שני אינטרסים חשובים ומשמעותיים, יש את נושא השקיפות ואת חופש הפרסום והמידע ומצד שני יש את עיקרון שחברת הכנסת יחימוביץ בשלו מנסה לקדם את ההצעה הזו וזה הנושא של לחצים המופעלים על חברי הכנסת.
אייל יינון: בכל מקרה צריך לעשות איזון עדין בין שני הנושאים ואני חושב שהעיקרון של המיעוט מחליט זה דבר חריג ביותר שאני לא מכיר בשום סיטואציה אחרת.
אייל יינון: אני מציע שלפני שמצביעים, ההערות של חבר הכנסת סער נכונות מאד מבחינת השיטה העיקרון והתיאוריה לכן אני חושב שכדאי לעשות חשיבה נוספת, לא על העיקרון שההצעה מציעה אלא על המנגנון שלה ולהביא להתייעצות שנביא הצעה יותר מעודנת לפה.
שלי יחימוביץ': ההערות מקובלות עלי ואני מודעת לכובד משקלן.
שלי יחימוביץ': ההצעה באה לגונן על חבר הכנסת הבודד שנלחץ מהדיון, הן מצד בעלי אינטרסים כלכליים או באי כוחם.
נסים זאב: תני דוגמה איזה חבר נסת נלחץ בדיונים.
שלי יחימוביץ': אני מעדיפה לא לעשות את זה פרסונאלי.
יולי יואל אדלשטיין: אני.
יולי יואל אדלשטיין: ביקשתי לדבר לפני חמש דקות ואתה מתפרץ כל הזמן ואני נלחץ.
נסים זאב: חברי כנסת נלחצים וזה משפיע על הצבעתם?
יעקב מרגי: חבר הכנסת זאב אתה לא ברשות דיבור.
שלי יחימוביץ': הרציונאל היה לגונן על חבר הכנסת הבודד, אבל לא כתבנו בודד כי רצינו להשאיר את זה מידתי לכן כתבנו שליש, שמרגיש שהוא לא יכול לנהל בחירות גמורה את הדיון מכל מיני סיבות, אם בגלל שיש במקום בעלי אינטרסים או אנשים פוליטיים שהוא קצת חושש מהם ואולי אפילו עיתונאים ויסלחו לי חברי העיתונאים.
שלי יחימוביץ': במקור, כיוון שזה היה במסגרת חוק הלוביסטים במקור הכוונה הייתה ללוביסטים, אבל אני לא מייחדת את זה רק להם.
שלי יחימוביץ': אני ערה לבעייתיות.
איל יינון: זה יכול להוביל לתוצאות מניפולטיביות שאת עצמך לא מתכוונת אליהם, זה מסוכן, גם מבחינת האינטרסים שאת חושבת עליהם.
שלי יחימוביץ': אני יודעת, אני ערה לזה לחלוטין, ובכל זאת אני חושבת שהיכולת לאפשר לחברי הכנסת לקיים דיון בלי לוביסטים, בלי אינטרסנטים, בלי פעילים פוליטיים הוא קריטי.
איל יינון: את צודקת אבל צריך לעשות "פיין טונינג" של זה כי אחרת זה יביא לתוצאות שאתה לא רוצה אותן.
איל יינון: אין לי כרגע הצעה, צריך לשבת על זה.
יעקב מרגי: לפחות רוב.
שלי יחימוביץ': אני מוכנה לכתוב רוב.
ארבל אסטרחן: זה כבר קיים היום.
ארבל אסטרחן: כבר היום סעיף 101 לתקנון קובע שישיבות הוועדה פומביות אלא אם הוועדה החליטה אחרת.
ארבל אסטרחן: היום ועדה יכולה להחליט שהישיבה אינה פומבית.
שלי יחימוביץ': אבל מי שמעלה את ההצעה זה יו"ר הוועדה ולא חברי הכנסת.
יעקב מרגי: אז נעשה רוב.
שלי יחימוביץ': או היו"ר או הרוב הנוכחי.
ארבל אסטרחן: ההצעה הזו מאפשרת לעשות הפרדה, ציינת שזה לא בנוכחות מוזמנים אחרים, כולם או חלקם, כלומר אפשר להפריד בין נציגי משרדי ממשלה לתקשורת.
ארבל אסטרחן: היום, נציג ממשלה שמוזמן לוועדה יכול לבקש שהופעתו תהיה שלא בנוכחות מוזמנים אחרים שאינם נציגי ממשלה.
ארבל אסטרחן: זה משהו שגם קיים כבר יום.
שלי יחימוביץ': נלך על רוב מהנוכחים, בנוסף ליו"ר.
יולי יואל אדלשטיין: נאמרו דברים בעניינים של קואליציה אופוזיציה, בודאי שלא הייתה כוונה למערך הכוחות הנוכחי, אם אנחנו רוצים לעשות תיקון זה לא לחודש הקרוב, זה לכמה כנסות ויש חשש סביר שהדברים ינוצלו לרעה, כפי שגם היה בעבר, אפילו על ידי כוחו של ראש הוועדה, אבל הוא מטבע הדברים מרגיש קצת יותר אחריות מחבר כנסת בודד.
יולי יואל אדלשטיין: במצב הזה של שליש מהנוכחים, בהרבה מקרים יהיה מדובר בחבר הכנסת בודד שמבקש את הבקשה.
יולי יואל אדלשטיין: הסכנה כאן היא כפולה.
שלי יחימוביץ': הסכמנו על תיקון.
יולי יואל אדלשטיין: את מדברת על ההחלטה לשבש את הדיון לפרק זמן.
שלי יחימוביץ': אמרתי שאני חוזרת בי מעניין השליש, סיכמנו כרגע על רוב.
ארבל אסטרחן: כל אחד יכול לבקש, הרוב צריך להצביע.
יולי יואל אדלשטיין: לכן אני מבקש להבהיר, במצב שנוכחים בדיון הרבה חברי כנסת, קרי, שלושה, שזה הרבה לדיונים בהרבה ועדות, חבר כנסת בודד משני טעמים, אחד, כי דרכו לו על הרגל והוא כועס על זה שיש הרבה אנשים בחדר והוא דורש מיד לסלק את כולם, זה קורה והייתי עד לדברים האלה.
יולי יואל אדלשטיין: אבל מה שהרבה יותר מהותי, חבר כנסת בודד שמייצג אינטרסים של בעל מפעל חמדן, שמתכוון לפטר הרבה עובדים, וועד העובדים הכועס יושב ונציגי אותה רשות יושבים, וכולם הוועדה ומפריעים לאותו חבר כנסת בודד, נציג הלוביסטים, נציג בעל המפעל החמדן, הוא יכול כיחיד להתחיל לשבש את התהליך.
יולי יואל אדלשטיין: מה שאני מציע, שכפי שיש במקומות אחרים שלא שייכים לעניין, למשל בנושא פיצולים, ששליש, לא אומר אחד.
יולי יואל אדלשטיין: זה יכול להיות שליש שמבקשים, אבל יותר מחבר כנסת אחד, שזו כבר התקדמות בעיני, שליש, אבל לא חבר כנסת בודד.
יעקב מרגי: כדרכך, הטבת להסביר.
אייל יינון: דבר נוסף, לא קשור לעניין של מכסת ההצבעה.
אייל יינון: כתוב שזה גם לגבי דיונים וגם לגבי הצבעות, אולי ראוי לצמצם את זה רק להצבעות שזה הקטע הרגיש.
שלי יחימוביץ': הכוונה הייתה גם לדיונים.
שלי יחימוביץ': תוכל לחזור על התיקון שאתה מציע.
יולי יואל אדלשטיין: התיקון אומר שגם אם מתקיים שליש, זה לא יכול להיות חבר כנסת בודד שמבקש.
אסתרינה טרטמן: אני מצטרפת לדעת רוב החברים סביב השולחן שיש היגיון בבקשה.
אסתרינה טרטמן: אני מרגישה צורך למחות על האמירה בנושא הלחץ על חברי הכנסת שקשה להם להתבטא.
אסתרינה טרטמן: אני מוחה על זה כי אני חושבת שאנחנו, חברי הכנסת, נבחרי ציבור, אם אנחנו כל כך לחיצים, אנחנו לא ראויים לקבל סמכות לחקיקה.
אסתרינה טרטמן: יחד עם זאת, בהחלט יש מקום לבצע הבחנה בין המבקש לבין המחליטים.
אסתרינה טרטמן: מבקש בהחלט יכול להיות חבר כנסת אחד שמרגיש לא נוח ומגיש את הבקשה, קבלת ההחלטה חייבת להיות ברוב גדול של חברי הוועדה, מכיוון שאנחנו חייבים להגן על הזכויות של ועדות פתוחות.
גדעון סער: אני חייב להגיד שככל שהדיון מתקדם אני נהיה יותר מוטרד כי בקלות דעת אנחנו יכולים לשנות את הכנסת כפי שאנחנו מכירים אותה ולהביא למצב הרבה יותר מסוכן מהבעיות שהן ביסוד המצב הקיים שמטרידות את חברת הכנסת יחימוביץ.
גדעון סער: מליא לעשות מנגנון כזה לגבי הגבלה בהצבעות.
גדעון סער: כאשר אנחנו מדברים גם על הגבלה בדיונים, עם כל הכבוד, חבר כנסת מרגיש לחוץ, אז יהיו פה דיונים סודיים?
גדעון סער: יהיו פה דיונים מחתרתיים?
גדעון סער: יהיו פה דיונים חשאיים?
גדעון סער: יש ערך מסוים של פומביות הדיון.
גדעון סער: לגבי הנושא של דיונים, שום שליש ושום חצי, רק יו"ר הוועדה.
גדעון סער: לגבי הנושא של הצבעות, אם יש רוב שחושש אז שהרוב יגביל את הנוכחות בהצבעה, זה הרבה יותר מאוזן.
ארבל אסטרחן: כרגע סעיף 101 קובע שהישיבות פומביות, אלא אם הוועדה החליטה אחרת, זה סעיף חדש שתוקן לאחרונה, בעבר היה הפוך, הן לא היו פומביות אלא אם הוועדה החליטה אחרת, בפועל הן היו פומביות גם קודם.
ארבל אסטרחן: זה יהיה קיים, ועדה תוכל תמיד להחליט שהישיבה אינה פומבית.
ארבל אסטרחן: לפי מה שמוצע כעת, יוכלו שליש מחברי הוועדה הנוכחים, שהם יותר מאחד, לפחות שניים, לבקש כי הדיון או ההצבעה יערכו לא בנוכחות מוזמנים אחרים כולם או חלקם.
גדעון סער: לא הדיון .
שלי יחימוביץ': אני רוצה גם את הדיון.
ארבל אסטרחן: צריך להחליט על זה.
ארבל אסטרחן: אני שמה כרגע שהדיון וההצבעה, או רק ההצבעה, יערכו שלא בנוכחות מוזמנים אחרים, כולם או חלקם, מה שמאפשר להבחין בין תקשורת משרדי ממשלה וכו', והוועדה ברוב רגיל של המשתפים, תידרש להחליט על כך.
ארבל אסטרחן: היא תחליט שהישיבה כן פומבית, כי היא יכולה להחליט גם שהישיבה אינה פומבית בכלל, אבל חלק מהמוזמנים לא יהיו בחלק מהדיון או בכל הדיון, או כל המזומנים.
יולי יואל אדלשטיין: לחלופין זה לא פוגע בקיצוניות השנייה, זה לא פוגע בסמכות הוועדה להחליט על כך שהדיון לא פומבי.
אסתרינה טרטמן: לפי דברייך אפשר שהוועדה תחליט שהמוזמנים האלה יצאו החוצה ואחרים יישארו בוועדה?
יולי יואל אדלשטיין: זה מצב מקובל.
יולי יואל אדלשטיין: אומרים נציגי הממשלה וחברי הכנסת נשארים, שאר האנשים מתבקשים לצאת זה דבר מקובל ונכון שיהיה.
יולי יואל אדלשטיין: אם נגרש את נציג המפקח על הבנקים אז זה באמת בעיה.
אסתרינה טרטמן: לכן צריך להתנסח בתבונה בדברים האלה כי זה עלול להוביל אותנו למקומות שאף אחד לא התכוון להגיע לשם.
ארבל אסטרחן: שליש מחברי הוועדה הנוכחים, שהם יותר מאחד, לפחות שניים, יוכלו לבקש שהוועדה תצביע על כך ותחליט ברוב רגיל שהדיון או רק ההצבעה יערכו שלא בנוכחות מוזמנים אחרים כולם או חלקם.
גדעון סער: בשניים נגד אחד יסגרו פה דיונים, הנוסח הזה הוא בלתי סביר וקיצוני ואנחנו גורמים נזק כבד לכנסת.
איתן כבל: גם היום על פי התקנון הנוכחי אפשר.
איתן כבל: ההפך, אנחנו עכשיו מקשים.
אייל יינון: ההצעה הזו מקשה כי צריך עכשיו שליש.
גדעון סער: אם היא מקשה אז בסדר.
אסתרינה טרטמן: השינוי הוא רק במינון המבקשים, כי ממילא יש לנו היום במצב הקיים רוב שיכול להחליט על זה.
אסתרינה טרטמן: הפוקוס הוא על מינון המבקשים.
ארבל אסטרחן: והאפשרות להוציא חלק מהאנשים לחלק מהזמן, גם אם הישיבה פומבית.
ארבל אסטרחן: זה יכול להיות בעייתי עם ערוץ הכנסת, אם מתאמים מראש ועדה מצולמת ופתאום הוועדה תחליט אחרת.
יולי יואל אדלשטיין: אם מראש הוועדה אמורה להיות מצולמת קשה למצוא שליש מחברי הכנסת שירצו לסגור אותה.
יולי יואל אדלשטיין: קשה עד בלתי אפשרי.
יעקב מרגי: מה הניסוח הסופי?
ארבל אסטרחן: זה יתוקן בסעיף שאומר שייבות הוועדה פומביות אלא אם הוועדה החליטה אחרת ויתווסף ששליש מחברי הוועדה הנוכחים, שהם יותר מאחד, לפחות שניים, יוכלו לבקש שהוועדה תחליט ברוב רגיל של הנוכחים בישיבה שהדיון או ההצבעה יערכו שלא בנוכחות מוזמנים אחרים, כולם או חלקם.
יולי יואל אדלשטיין: שהוועדה עצמה תחליט אם היא מכילה את זה על כל הפרוצדורה או רק על ההצבעה או רק על הדיון.
יעקב מרגי: ייאמר לזכותה של חברתה כנסת יחימוביץ שלא כדרכה, היא התפשרה.
שלי יחימוביץ': מתוך הכרה בבעייתיות שיש כאן.
שלי יחימוביץ': תקראי את זה שוב בבקשה.
ארבל אסטרחן: שליש מחברי הוועדה הנוכחים, שהם יותר מאחד, לפחות שניים, יכולים לבקש מהוועדה שתחליט ברוב רגיל של הנוכחים בה שהדיון או ההצבעה יערכו שלא בנוכחות מוזמנים שאינם חברי כנסת כולם או חלקם.
יעקב מרגי: בעד-רוב נגד-אין נמנעים- אין הבקשה אושרה
יעקב מרגי: ההצעה תונח על שולחן הכנסת בשביל הגשת הסגות.
יעקב מרגי: תם סדר היום של ועדת הכנסת, תודה לכולם הישיבה נעולה.
דוד טל: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הכנסת.
דוד טל: היות שמכובדי מנכ"ל משרד האנרגיה והתשתיות נמצא כאן הסבתי כבר את תשומת לבו, ואני רוצה להסב את תשומת לבם של משרד הביטחון ושל המשרד לביטחון פנים וכל המשרדים הממשלתיים לכך שוועדת הכנסת, היום לפנים משורת הדין מוכנה להעלות את הנושא הזה לדיון לתת פטור מחובת הנחה גם בגלל החשיבות, אבל במיוחד מכיוון שחבר הכנסת כבל ביקש והציע את ההצעה שלו – ואני מאמץ את ההצעה שלו, שמהיום והלאה לא תישמע הטענה שוועדת הכנסת לא מעלה נושאים לפטור מחובת הנחה אם הם מביאים את זה ביום האחרון.
דוד טל: יש לכם מספיק זמן, תעשו הכול – שבוע, שבועיים, שלושה, חודש, חודשיים לפני כן.
דוד טל: על דעת זה אתם מגיעים לכאן, ואל תגיעו לכאן מפני שלא תישמע הטענה.
דוד טל: כל עוד אני יושב ראש הוועדה – בלי נדר – אני לא מביא שום דבר שכזה יותר להצבעה יום אחד לפני, משום שבמידה מסוימת זה גם זילות בחברי הוועדה, אף על פי שלא התכוונתם לכך- -
משה שרוני: זה ממש עלבון.
משה שרוני: ברגע האחרון.
דוד טל: - - אתם רואים אותה כמובן מאליו, כחותמת גומי.
משה שרוני: זה עלבון.
דוד טל: מבחינתי שחברת חשמל ממחר תהיה עבריינית.
דוד טל: פעם אחת היא תהיה עבריינית ויגישו נגדה תביעות, ואני מבטיח לאדוני שיותר לא ייווצר מצב כזה.
דוד טל: כל המשרדים – לא רק משרד התשתיות – יעשו את עבודתם נאמנה ויגיעו לוועדה כמו שצריך להגיע.
דוד טל: חברת הכנסת נאדיה חילו, יש לנו הרבה הצעות פטור מחובת הנחה.
דוד טל: למה אני צריך לדחות את ההצעות שלה מפני ההצעות שלכם?
דוד טל: עם כל הכבוד, אתם הרשות המבצעת, היא הרשות המחוקקת, אני צריך להתחשב בדעתה לא פחות לפחות.
דוד טל: היום אנחנו נעלה את זה לדיון, אבל אנחנו צריכים קוורום.
דוד טל: אתה רוצה לומר משהו, חבר הכנסת כבל?