GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
סאלח טריף: כאמור, אני מברך אותה ומודה לה מאד על עבודתה.
סאלח טריף: נעבור לסעיף 8 – תקציב הניידות והתקשורת של חברי הכנסת בכנסת ומחוצה לה.
אברהם בורג: אני רוצה לדבר על משהו שאני מקווה שלא יהיה בגדר הנחייה של הוועדה או החלטה של הוועדה שכן אני באופן עקרוני, אלא אם כן אני אשתכנע כאן בצורה קיצונית, מכל מקום באופן עקרוני אני נגד רכישת מכוניות גרמניות על ידי הכנסת ואני מניח שהדוגמה של המכונית הגרמנית היתה רק דוגמה לסוג של רכב ולא בהכרח להנחייה.
משה גפני: אני מצדד בדעתו של יושב ראש הכנסת.
סאלח טריף: אני מבקש לא לגזור גזירה שווה על חברי כנסת שיש להם כבר רכב גרמני.
אברהם בורג: אני עושה הפרדה בין הרכב הפרטי של כל חבר כנסת, לדוגמה, לי בזמנו היה בתור נכה צה"ל, רכב פולקסוואגן פאסט, - לבין מוסד ציבורי.
אברהם בורג: הפריעה לי, לדוגמה, הרכישה של המשטרה ואגב, בשנים עברו לא הייתי רגיש לעניין הזה אבל עכשיו כן.
אברהם בורג: זה ברמה העקרונית.
יצחק גלנור: סוג הרכב איננו חלק מהמלצות הוועדה.
סאלח טריף: אני מבקש לציין: 1 - רכב צמוד יותר זול למדינה מאשר אחזקת רכב; 2 – יושב ראש הכנסת יחד עם המנגנון של הכנסת יבדקו את עניין החכירה.
אברהם בורג: אני רוצה להציג בפניכם מספרים כדי להמחיש את העניין.
אברהם בורג: כיום בממוצע, כיוון שיש הבדל בין חברי כנסת שגרים בירושלים מבחינת אחזקת רכב לבין חברי כנסת שאינם גרים בירושלים.
אברהם בורג: מכל מקום בממוצע, באחזקת רכב, משלמים לחבר כנסת 68 אלף ו-160 שקל לשנה.
אברהם בורג: זה מה שהעניין הזה עולה לנו, כולל הוצאה חודשית, מיסוי שזה מס הכנסה ומס שכר, וכו' וכו'.
אברהם בורג: זאת העלות שהיום מאושרת, משולמת וכך היא עולה לנו.
אברהם בורג: חכירה תפעולית לפני שיצאנו למכרז, לפני שהפעלנו את כוח המשא ומתן שלנו, ואני מדבר על משרה בשוק בין מחיר נמוך לבין מחיר גבוה, כאלה שמסתובבים בשוק, כאשר מדובר על משהו בין 25 ל-33 אלף קילומטר בשנה, לפי זה התחשיב ממוצע.
אברהם בורג: זה כולל 35 אלף קילומטר דלק לשנה.
אברהם בורג: בחכירה תפעולית בצד הנמוך של הסקאלה – 50 אלף – 52 שקל, זה פער של 18 אלף שקל ממה שעולה לנו היום, ובצד הגבוה של הסקאלה – 62,652, זאת אומרת כמעט 5.5 אלף שקל חיסכון פר חבר כנסת.
אברהם בורג: אלה המחירים.
אברהם בורג: כמובן שהעניין הזה יכול עוד להשתנות לפי מספר דברים; לפי כוח המיקוח שלנו במשא ומתן, לפי קילומטראג' ולפי עוד כמה פרמטרים נוספים שייכנסו אבל אלה פחות או יותר העלויות שאנחנו מדברים עליהן.
ראובן ריבלין: אדוני היושב ראש, כאשר רבים מחברי הכנסת הרימו גבה, אני הייתי הראשון שאמרתי שכדי למלא את תפקיד חבר הכנסת, מן הראוי שיועמד לרשותנו, כאנשי ציבור, רכב צמוד.
ראובן ריבלין: יש לי קושי עם ההמלצות שהונחו בפנינו ועם האפשרות לעבוד בשני מסלולים ואני אסביר מדוע.
ראובן ריבלין: כיום חברי הכנסת מתחלקים לשניים; אותם חברי כנסת פעילים, המסרחים דרכם על מנת לפגוש את קהל הבוחרים ואת האנשים בארץ.
ראובן ריבלין: הם נוסעים לבתי ספר, לסימפוזיונים, לבקר בוחרים בכל רחבי הארץ, ואגב כך אני מבקש לציין שאני נוסע כ-5-6 אלפים קילומטרים בחודש ואני מחזיק רכב אישי.
ראובן ריבלין: אני צריך להיות בעל אמצעים כדי שאני אוכל להחליף את המכונית כל שנתיים שלוש כיוון שאני רוצה לנסוע בביטחה לכל אותם מקומות שאליהם אני רוצה להגיע ומלבד זאת אתם צריכים להבין שיש גם עניין של גיל.
ראובן ריבלין: ככל שהאדם מתבגר הוא צריך מכונית שתוכל לשאת את גבו שכן הוא לא יכול לשבת בכל מכונית, כך שהדברים האלה יוצרים מצב שלי, לדוגמה, עולה הרכב כל חודש כ-6-7 אלפים שקלים בגלל זה שיש לי מכונית קצת יותר גדולה ולפעמים אני שואל את עצמי מה היה קורה אילו הייתי נתון במצוקה כלכלית?
ראובן ריבלין: יכול להיות שאז הייתי שוקל האם לנסוע לצפון לקו העימות או לבית ספר בנצרת או בשדרות או באופקים או בירוחם.
ראובן ריבלין: מכל מקום הדברים האלה מחייבים איזשהו שיקול דעת מצדו של חבר הכנסת אם מוטלת עליו מגבלה כלכלית.
ראובן ריבלין: אם נותנים לחברי הכנסת שני מסלולים כי אז יכול להיווצר מצב כזה; יש חברי כנסת שבלאו הכי לא נוסעים לשום מקום והם זוכים להטבה של 68 אלף שקלים לשנה והם לא צריכים את המכונית אלא לצרכים האישיים שלהם.
ראובן ריבלין: העמדת רכב לרשות נבחרי הציבור על מנת שאלה ימלאו את תפקידם לצורך שלשמו הם נבחרו וימלאו את יעודם כדת וכדין וכראוי, כאמור, עניין העמדת רכב לרשות חברי הכנסת הוא חיוני גם לצורך חיובם המוסרי לנסוע ולבצע את כל מה שהם מצווים לעשותו על פי דרישת הקהל.
ראובן ריבלין: נכון שיש חברי כנסת יותר מבוקשים ואחרים פחות מבוקשים אבל אין לי כל ספק בכך שאם חברי הכנסת יהיו ניידים – הם יוכלו למלא ביתר קלות את תפקידם.
ראובן ריבלין: העמדת שתי האפשרויות נותנת, למעשה, לנבחרי הציבור אופציה שאומרת שרוב חברי הכנסת, מלבד חברי הכנסת העשירים שביניהם, אפשרות לבחור בדרך שבה אם הם לא רוצים למלא את עבודתם כפי שהם מצווים לעשותה – שישאירו את האופציה הקיימת כיום ברשותם.
ראובן ריבלין: אז יש להם הרבה יתרונות כלכליים שאני אומר במפורש שלא מגיעים להם.
ראובן ריבלין: ביום שבת האחרונה בלילה, אחרי צאת השבת, הייתי בערב ראיונות בבת-ים וכמובן שאחד מהמראיינים, כוכב רדיו ידוע, התריס בפניי: אתם מסדרים לעצמכם עוד הטבות ועכשיו עוד תקבלו גם רכב.
ראובן ריבלין: אמרתי לו שבאתי לאותו ערב ברכבי הפרטי, אף אחד לא שילם לי, הדלק על חשבוני והמכונית שלי "אוכלת" הרבה דלק, כל זאת כדי להיות מרואיין ואילו אותו מראיין מציג אותי כעוד חבר כנסת שמוצץ את לשד הציבור.
ראובן ריבלין: אני חושב שהדברים צריכים להיות ברורים.
ראובן ריבלין: צריך לתת לחברי הכנסת רכב על מנת שהם יעשו בו שימוש לשירות הציבור.
ראובן ריבלין: אדם שמקבל את האפשרות של בחירת המסלול השני נחשב לרשע מראש כיוון שהוא רוצה לקבל הטבות מבלי שחלה עליו כל חובה לשרת את הציבור.
מאיר שטרית: התחשיבים מראים שרכב צמוד עולה פי שניים מאשר אחזקת רכב, ופי שלוש בברוטו.
אלי בן-מנחם: אני לא מקבל את דברי חבר הכנסת רובי ריבלין כיוון שזה לא מדוייק לומר שחלק מחברי הכנסת עושים פחות וחלק אחר עושה יותר.
אלי בן-מנחם: מה שמדאיג אותי הוא דבר אחר לגמרי שכן יש חברי כנסת שבשבילם זאת ירידה ברמה להחזיק רכב צמוד - - -
מאיר שטרית: הם לא חייבים לבחור במסלול הזה.
מאיר שטרית: עומד לבחירתם מסלול שני.
אלי בן-מנחם: הדבר הזה מזכיר לי את עניינם של חברי הכנסת הפנסיונרים שרובם המכריע הוא בעל פנסיה מלאה, שהחליטו לוותר על הפנסיה של חברי הכנסת האחרים.
אלי בן-מנחם: בתקשורת הם נשמעו נהדר ויפי נפש אבל מן הצד האחר הם דאגו להעלות את השכר שלהם.
אלי בן-מנחם: חברי כנסת, בישיבת ועדה, ויתרו על שכר של חברים אחרים, היטיבו עם עצמם, יצאו טוב בתקשורת אבל בסופו של דבר הם עשו עבודה בקטן כיוון שהם לא חשבו לעומק.
אלי בן-מנחם: כיוון שכך, בנושא הרכב חשוב לי לדעת מה היא הירידה בנטו, לחודש, במשכורת של חבר כנסת שחי רק מהמשכורת שהוא מקבל מהכנסת?
משה גפני: מה יקרה אם מישהו מחברי הכנסת ירצה, לדוגמה, להחזיק טנדר?
אריה האן: יש כללים שעונים על השאלה הזאת.
סאלח טריף: יש כללים ואנחנו נהיה צמודים אליהם.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם הרכב מוגבל רק ל - - -
סאלח טריף: אנחנו מדברים על השוואת רכב לרמת התנאים של המנכ"לים.
סאלח טריף: מכל מקום אנחנו נבקש מהמנגנון של הכנסת לבדוק את עניין החכירה, וכל השאר יבוא בהמשך.
יצחק גלנור: הנושא הזה ייקבע על ידי מינהל הרכב ולא על ידי חברי הכנסת.
יצחק גלנור: אם מדובר על ליסינג – אין כל בעיה.
סאלח טריף: נמשיך לדון בסעיפי הדוח - - -
אלי בן-מנחם: שאלתי שאלה ולא זכיתי לקבל עליה תשובה.
סאלח טריף: מה היתה שאלתך?
אלי בן-מנחם: ביקשתי מאבי לוי, חשב הכנסת, לבדוק בכמה שקלים נטו חבר הכנסת יירד בחודש?
אבי לוי: אינני יכול לענות על שאלתך זו על רגל אחת.
אבי לוי: אני צריך לעשות חישוב מדוייק ואינני מעוניין לשלוף תשובה מהשרוול.
אלי בן-מנחם: לא עשיתם עד עכשיו חישוב כזה?
סאלח טריף: התשובה על שאלתך זו איננה קלה כלל ועיקר.
סאלח טריף: מר אבי לוי ישיב עליה במועד אחר.
סאלח טריף: נעבור לסעיף 8.25 – ביטול נסיעות חינם בתחבורה ציבורית.
סאלח טריף: כיוון שאנחנו אמורים לקבל את המלצות הוועדה הציבורית בעניין רכב צמוד - נצטרך לבטל את ההטבה שמעניקה לנו נסיעה חינם בתחבורה הציבורית.
צבי ענבר: קיימת בסעיף הזה בעיה לגבי חברי כנסת שאינם נוהגים והם נוסעים בתחבורה ציבורית.
יצחק גלנור: הם יקבלו החזר הוצאות כמו כל עובד.
מאיר שטרית: אני מתנגד לבטל את הזכות לנסיעות חינם בתחבורה הציבורית משתי סיבות; קודם כל יש חברי כנסת שאין להם רישיון נהיגה והם נוסעים בתחבורה ציבורית.
מאיר שטרית: אז אם יש חברי כנסת כאלה – אין שום סיבה לבטל את ההטבה הזאת.
סאלח טריף: יהיה סייג.
מאיר שטרית: רבותיי, אני מבקש להדגיש בפניכם שאין לעניין הזה שום משמעות תקציבית ולעומת זאת אם חבר כנסת צריך להגיע למקום כלשהו ואין לו רכב – הדרך הזאת צריכה להישאר פתוחה בפניו.
מאיר שטרית: ברוב המדינות בעולם התחבורה לחברי הפרלמנט ניתנת חינם ואני מציע לשמור על העיקרון הזה שנוגע גם לחברי פרלמנט שאין להם רישיון וגם לחברי פרלמנט פנסיונרים, מבוגרים, שנוסעים בתחבורה ציבורית.
רוני מילוא: לא כל החברים שיושבים כאן היו בישיבה הקודמת כאשר דיברנו בה על המסקנות ואני מבקש לציין שאחד הדברים שאמר אחד מחברי הוועדה הציבורית היה להיזהר לא לאמץ מתוך כלל המסקנות רק את הדברים שמשפרים את מצבנו.
רוני מילוא: נכון שעניין התחבורה הציבורית שולי.
רוני מילוא: הייתי יכול לתת לכם הרצאה ארוכה למה צריך לעודד תחבורה ציבורית שהיא היעד התחבורתי של מדינת ישראל אבל אני לא אתן לכם הרצאה אלא רק אציין שאני סבור שזה יהיה רע מאד לבטל את הזכות לנסיעות חינם בתחבורה הציבורית למרות שמדובר על דבר פעוט ושולי, כיוון שזה עניין שעליו "יתנפלו" בתקשורת.
סאלח טריף: רשות הדיבור ליושב ראש הוועדה הציבורית, פרופסור יצחק גלנור.
יצחק גלנור: מחד גיסא אני חושב שנכון לעודד את חברי הכנסת לנסוע בתחבורה ציבורית אבל מאידך גיסא אני חייב לציין שאין שום מקום בחוק של המדינה שהופיע הסעיף הזה, של נסיעות חינם בתחבורה ציבורית.
יצחק גלנור: לעניין הזה אין שום משמעות תקציבית, זה ברור, זאת אגב גם הסיבה לבטל את הזכות לנסיעות חינם בתחבורה הציבורית.
יצחק גלנור: מכל מקום חבר כנסת שירצה להשתמש בתחבורה ציבורית ויש לו רכב – יקבל החזר הוצאות.
יצחק גלנור: אין שום בעיה.
יצחק גלנור: צריך להבין בהקשר הזה של הדברים כי הכוונה היא לא להגיע כדי מצב שלחבר כנסת יש גם רכב של המדינה וגם פטור מנסיעות בתחבורה ציבורית.
יצחק גלנור: אם חבר כנסת מוותר על זכותו לרכב - - -
ראובן ריבלין: אם, לדוגמה, אני רוצה לנסוע עם הרכב שלי לחיפה, אני נמצא באזור תל-אביב, ברכבת אורך לנסוע למקום שבו אני צריך להיות בחיפה 40 דקות, הרבה פחות ממה שאני צריך לנסוע עם הרכב שלי, אז האם אתה רוצה שאני אשלם בעד הנסיעה?
יצחק גלנור: כן.
יצחק גלנור: אתה צריך לשלם בעד הנסיעה.
סאלח טריף: נעבור לסעיף הבא של הדין וחשבון - 8.3 – תקשורת וייצוג מחוץ לכנסת - - -
יצחק גאגולה: אדוני היושב ראש, יש לי שאלה שמתייחסת לסעיף קודם, סעיף 8.21 ב': "יצוין שברכב צמוד יכול לנהוג רק מי שבידו רישיון מיוחד לנהוג ברכב ממשלתי (חל איסור על בני משפחה לנהוג במכונית)...".
סאלח טריף: זה חלק מהנושאים שיושב ראש הכנסת העלה.
סאלח טריף: לשרים, לדוגמה, יש רכב צמוד אבל בני המשפחה של השרים לא יכולים לנהוג ברכב שלהם.
סאלח טריף: אם הכנסת תעשה חכירה בליסינג – זה סיפור אחר אבל בינתיים אם יהיה מינהל רכב - הכללים האלה יחייבו.
יצחק גאגולה: מה עם העוזרים הפרלמנטריים?
סאלח טריף: זה משהו אחר; דינם כדין נהג.
סאלח טריף: זה כתוב.
מאיר שטרית: כתוב הפוך.
ראובן ריבלין: נער הייתי וגם זקנתי ומתחיל להיות לי קשה לנסוע בנסיעות ארוכות.
ראובן ריבלין: נניח שהבן שלי מתנדב לעזור לי בעבודתי ולנהוג עבורי כיוון שאינני יכול להחזיק עוזר פרלמנטרי שיהיה גם הנהג שלי משום שאז לא יהיה לי עוזר פרלמנטרי ועבודת הפרלמנט חשובה לי מאד אבל היא נמרצת - - -
סאלח טריף: מה עוד שלנו אין נהגים כמו שיש לשרים או לסגני שרים.
ראובן ריבלין: אני מבקש שיהיה כתוב שיהיה אסור לבן שלי לנהוג אם אני לא אמצא בתוך הרכב.
ראובן ריבלין: עברתי את גיל 60 ואם אני נוסע לחיפה – אני צריך למצוא מישהו שיחליף אותי בדרך.
ראובן ריבלין: אם בני מסכים – מדוע שהדבר יאסר עליו?
ראובן ריבלין: כאמור, אני מבקש שיירשם בהמלצות שאסור לבן משפחה לנהוג במכונית אם חבר הכנסת לא נוכח בה.
יצחק גאגולה: בצבא נהוג אחרת אז מדוע שאצלנו לא יהיה נוהג כזה?
יצחק גאגולה: מה ההבדל?
יצחק גאגולה: מדוע המצב צריך להיות שונה?
סאלח טריף: שימוש ברכב והשאלה איזה רכב, האם זה יהיה רכב של מינהל הרכב או רכב של חברת ליסינג, של חברת חכירה, מה יותר כדאי או מה אסור או מה מותר – התשובות על כל השאלות האלה מוקדמות מדיי.
סאלח טריף: הן תידחנה לאחר שנבדוק את כל המכלול ונבוא לכאן עם הצעה מסודרת.
אברהם בורג: ברצוני להעיר שתיים שלוש הערות לעניין הזה; באשר למדיניות מינהל הרכב בכל מה שקשור לשאלה למי מותר ולמי אסור לנסוע ברכב ציבורי, על העניין הזה צריך להתקיים דיון אחר.
אברהם בורג: אני יודע מה שרי הממשלה חושבים על הנושא הזה, אני יודע מה מנכ"לים חושבים על הנושא הזה אבל יש לפחות שיקול דעת - - -
סאלח טריף: הם לא דומים לנו שכן להם יש נהגים צמודים.
אברהם בורג: באשר לשאלה האם להתיר לבן משפחה מדרגה ראשונה לנהוג ברכב הצמוד של חבר הכנסת, - אם ועדת הכנסת תחליט לזמן את מינהל הרכב כדי לקיים דיון, זה יהיה נכון לגופו של עניין בלי כל קשר לעניין שבו אנחנו דנים.
אברהם בורג: אנחנו נדרשים, בשלב הזה של הדיון, לאשר במסגרת אימוץ התכנית, לאמץ את הקונספציה.
אברהם בורג: ברגע שנאמץ אותה – הפרטים, המשמעות הכספית, ונתתי לכם רק השלכות ראשוניות כי זה מה שהספקנו לבדוק, התכניות ליישום, המשמעויות הביטוחיות וכו' וכו', - כל אלה יוצגו בפני ועדת הכנסת בשלבים יותר מאוחרים, ועל הפרטים יתקיים דיון.
אברהם בורג: עכשיו אנחנו עוסקים במקרו ולא במיקרו של ניהול הסעיף הזה ואני מציע שנרד - - -
ראובן ריבלין: המיקרו יוצר את המקרו.
סאלח טריף: חבר הכנסת ריבלין, אני מציע לך, דווקה בכל מה שנוגע להצעתך – להמתין.
סאלח טריף: נעבור לסעיף 8.3 של הדוח שדן בתקשורת וייצוג מחוץ לכנסת.
אברהם בורג: אני לא יודע אם דיברתם, בעת העדרי מהחדר, על סעיף 8.25, מכל מקום אני מציע שהסעיף הזה יישאר גם לחברי הכנסת הנוכחים וגם לחברי הכנסת שנמצאים בפנסיה.
סאלח טריף: דיברנו על זה.
סאלח טריף: כאמור, אנחנו בסעיף 8.3 הדן בתקשורת וייצוג מחוץ לכנסת.
סאלח טריף: מדובר על אחזקת טלפון אחד בבית כאשר מספר הפעימות יהיה ללא הגבלה.
סאלח טריף: אם אני מבין נכון מדובר על אותו מכשיר שיהיה גם פקס.
סאלח טריף: בנוסף לכך מדובר על שני עתונים יומיים חינם, וקבלת פרסומים רשמיים בחינם.
סאלח טריף: נדמה לי שהיה הסדר לפיו חברי הכנסת קיבלו שני עתונים - - -
אברהם בורג: בזמנו, בכנסת ה-12 וה-13 היה דבר כזה אבל עם המימון של דף לבוחר העניין עבר לתקציב דף לבוחר ועכשיו ההמלצה היא להחזיר אותו לתקציב המרכזי ולא לתקציב דף לבוחר.
דוד טל: אני מבקש לשאול בקשר לסעיף 8.32, מדוע שאותו הטלפון ישרת גם את הפקס?
יצחק גאגולה: למה אי אפשר לתת לכל חבר כנסת עוד קו טלפון?
יצחק גאגולה: בסך הכל מדובר על אותו חשבון.
סאלח טריף: רשות הדיבור לפרופסור יצחק גלנור.
יצחק גלנור: אני מבקש להדגיש שהרשימה שקיימת בסעיף הזה והתנאים, - אינם אקראיים.
יצחק גלנור: כשם שמקום העבודה דואג לבעלי תפקידים מסויימים במשרדי הממשלה, כך הוא צריך גם לדאוג לחברי הכנסת.
יצחק גלנור: לא הלכנו לא מעבר לכך ולא מתחת לזה.
יצחק גלנור: אפשר להוסיף כל מיני דברים אבל אני מציע לראות את הרשימה הזאת כאיזושהי חבילה שניתנת היום לבעלי התפקידים הבכירים ביותר בשירות המדינה, לא ניתן לחברי הכנסת יותר מכך ואני מציע לראות בחבילה הזאת חבילה מכובדת למדיי שמשפרת את המצב הקיים אבל לא יכולה לענות על כל הצרכים של כל אחד ואחד מחברי הכנסת בכל מצב שהוא.
יצחק גלנור: אולי מישהו מחברי הכנסת צריך שלושה קווי טלפון בבית?
יצחק גלנור: אולי מישהו מהם צריך אינטרנט?
יצחק גלנור: הכל נכון אבל סוטה מהעובדה שמדובר על חבילה קיימת לגבי בעלי תפקידים בכירים.
מאיר שטרית: עם כל הכבוד אני מסתייג מהגישה הזאת.
מאיר שטרית: להזכירכם, הקמנו את הוועדה הציבורית בכלל שהיה חוסר שביעות רצון מתנאי עבודתם של חברי הכנסת בקרב חברי הכנסת ואם העניין הזה הובא בפני הוועדה – לא צריך להתחבא בפני שום דבר.
מאיר שטרית: הגישה ששמענו זה עתה איננה מקובלת עליי.
מאיר שטרית: אגב, לראשי ערים אין שום מגבלה באשר למספר הטלפונים שהם מחזיקים בבית לכן אני לא מבין את ההיגיון.
מאיר שטרית: חבר הכנסת צריך פקס בבית כי הוא מקבל פקסים גם מהכנסת וגם מהציבור אז מדוע הוא צריך לשלם מכיסו עבור הפעלת המכשירים האלה?
יצחק גלנור: לגבי מכשיר פקס – אין כל בעיה.
מאיר שטרית: ידידי פרופסור גלנור, אני צריך אינטרנס, אני חושב שכל חבר כנסת צריך שיהיה לו אינטרנט בבית, קל, מהיר, כזה שהוא יוכל להיכנס אליו בקלות.
ראובן ריבלין: סעיף 8.33 מדבר על "אחזקת טלפון נייד אחד ללא הגבלה".
ראובן ריבלין: להזכירכם, יש לנו עוזרים פרלמנטריים - - -
סאלח טריף: נדבר על זה בהמשך.
אברהם בורג: הקצבה של חבר כנסת לשיחה, היום, בתקציב היא 8.450 שקל.
אברהם בורג: ממוצע הוצאה לחבר כנסת לשנה על טלפונים מתבטאת ב-22.800 שקל.
אברהם בורג: יש חריגה של 14.350 שקל.
אברהם בורג: חלק לא מבוטל של חברי הכנסת נכון לעכשיו, יוני אמצע השנה, גמרו את המכסה שהוקצבה להם וכתוצאה מכך הם מממנים את החריגה הזאת באחת משתי דרכים; או על חשבון תקציב דף לבוחר או קשר לציבור או מכיסם הפרטי ויש חברי כנסת שעושים זאת מכיסם הפרטי.
אברהם בורג: ההמלצה נועדה ליישר קו, לא קו מקסימום כמו שאמר פרופסור יצחק גלנור, אלא קו ממוצע סביר לשימוש כאשר בחבילה הזאת יש לצורך העניין שלושה דברים; יש קו בבית, יש אפשרות לקבל פקס בבית, וטלפון נייד.
אברהם בורג: אני רוצה להוסיף משהו שחבר הכנסת מאיר שטרית נגע בו, שיכול לפתור אולי באופן טכני את הבעיה, הדבר נמצא עכשיו בבדיקה, שאלה כמו זאת ששאל גם חבר הכנסת גאגולה; יש טכנולוגיות כמו טכנולוגיית I.S.D.N.
אברהם בורג: שעל קו אחד אפשר לקבל יותר מאשר יחידה אחת כאשר מדובר באותו קו והדבר הזה יכול לאפשר שימוש גם באינטרנט במהירות של 128 או טלפון 64 או פקס 64 ואינטרנס 64.
אברהם בורג: זאת אומרת שהעניין הזה מאפשר מגוון גדול מאד של פריסה.
אברהם בורג: אנחנו עושים עכשיו את הבדיקה הטכנולוגית שמצד אחד תעמוד בדרישות או בהמלצות של ועדת גלנור ומצד שני תוכל לספק לחברי הכנסת חבילת תקשורת סבירה.
אברהם בורג: ברשות
אברהם בורג: כם אני רוצה להוסיף לסעיף 8.33 של המלצות הדוח עוד דבר; אנחנו בודקים עכשיו אפשרות, עם החברות הסלולריות הגדולות, לקבל חבילה שהמשמעות שלה, לדוגמה, בכל הכנסת כולה לא יהיו יותר טלפונים פיזיים.
אברהם בורג: הטכנולוגיה קיימת, היא כולה סלולרית, כאשר כל השיחות גם בכנסת, גם בין חבר הכנסת לפלאפון שלו, גם בין העוזרים הפרלמנטריים לבין עצמם, מכיוון שהכל נמצא באותה חבילה – כולן תהיינה שיחות מקומיות בתוך אותו אזור חיוג.
אברהם בורג: זאת אומרת שאין כאן אפילו את סוגיית הסמטריה בתשלומים, ומי שמכיר את בעיית הסמטריה בתשלומים, זאת בעיה בחברות הסלולריות שהתשלום לשיחה לזכיין אחר לבין שיחה נכנסת שונים לחלוטין.
אברהם בורג: זה המאבק הגדול של אורנג' שמתקיים עכשיו, על 54 אגורות לדקה.
אברהם בורג: יכול להיות שחבילה מהסוג הזה תוריד מאד מאד את העלויות.
אברהם בורג: מכל מקום יש לי הרגשה שוועדת גלנור לא עסקה בטכנולוגיות מהסוג הזה.
אברהם בורג: אנחנו בודקים את הנושא שיכניס אותנו למסכת טכנולוגית בכיתה אחת או שתיים יותר גבוהות ממה שקיים היום ואם וכאשר זה יקרה – תדווחו על כך.
סאלח טריף: יש הערה לגבי סעיפים 8.31 ו-8.34 – לשקול התקנת - - -
אברהם בורג: אלה הן ההערות שלי.
אברהם בורג: זה מה שהצגתי בפניכם עכשיו ואשר יוכל לפתור חלק מהבעיה.
סאלח טריף: סעיף 8.4 מדבר על תקשורת וייצוג במשכן הכנסת והוא מדבר בעצם על כל השירותים, גם על אלה שאנחנו מקבלים עכשיו.
אברהם בורג: כם אני מבקש להתייחס לסעיף 8.45 ולסעיף 8.44.
אברהם בורג: היום אנחנו מוציאים על שירותי צילום לפקס בתקציב הכנסת 350 אלף שקל.
אברהם בורג: זה המחיר שאנחנו משלמים והוא מתוקצב לנו בתקציב.
אברהם בורג: אני ביקשתי לבדוק אפשרות שאולי היא יותר מסורבלת אבל יש בה איזשהו מימד של חיסכון.
אברהם בורג: אפשר להשיג היום סורק סביר בכמה מאות שקלים, וכל תכנת סריקה פשוטה על המחשבים האישיים שיש לנו בחדרים יכולה להיות כמכונת צילום.
אברהם בורג: זה מעט יותר איטי אבל זה מוציא את זה לתוך המדפסת המשרדית ויכול להוריד את העלות בסעיף כזה במאות אלפי שקלים.
אברהם בורג: אנחנו בודקים את הטכנולוגיה הזאת, כולל אפשרות של הכנסת מדפסות שמדפיסות דו צדדית שכן יש בכנסת בזבוז עצום של נייר כיוון שאנחנו מדפיסים רק על צד אחד.
אברהם בורג: השילוב של סורק במקום תקציב צילום מרכזי פלוס הדפסה של התוצר על שני צדי הנייר, - יכול להיות שיש בו פוטנציאל של חיסכון לגמרי לא מבוטל.
סאלח טריף: נעבור לסעיף 9 של הדין וחשבון, סעיף הדן בעוזרים הפרלמנטריים ועוזרים מינהליים - - -
אברהם בורג: ברצוני להשמיע ארבע הערות לפני התחלת הדיון בנושא העוזרים הפרלמנטריים - - -
סאלח טריף: אני מבקש לומר ששיפור תנאי העסקתם של העוזרים הפרלמנטריים ישפר מאד את עבודתם של חברי הכנסת - - -
סאלח טריף: כאמור, אם נייעל את עבודתם – נייעל מאד את עבודת חברי הכנסת ולכן היה חשוב מאד לדון בנושא הזה, וההערות שהושמעו בעניין הזה משמעותיות ביותר.
יצחק גלנור: אדוני יושב ראש הישיבה, אני מציע לאפשר לחברת הוועדה הציבורית, גברת תמי בן-דוד, להסביר את התפישה של הוועדה.
תמר בן-דוד: ועד העוזרים הפרלמנטריים שבא אלינו וביקש העלאה בשכר לא הוא זה שגרם לנו לעשות את השינוי שמוצע בדין וחשבון שהונח על שולחן הוועדה.
תמר בן-דוד: לפי הרגשתנו החלק הכי חשוב של העבודה שלנו הוא לאפשר לחברי הכנסת לשפר את הרמה המקצועית של השירותים שניתנים להם כדי שהם יטיבו לעשות את החקיקה שהם אמורים לעשות ואת עבודת הביקורת על משרדי הממשלה.
תמר בן-דוד: חשבנו שיש מקום ליצור פתח ליצירת מקצוע שקוראים לו: יועץ פרלמנטרי, ולא בהכרח מישהו שבא לחבר הכנסת ממפלגתו או מסביבתו הפוליטית והולך אתו אלא שמישהו שהתמחותו המקצועית תהיה כזאת שלחבר כנסת חדש שנכנס לכנסת יהיה כדאי לשכור אותו כיוון שיהיה מדובר על איש מנוסה.
תמר בן-דוד: כדי ליצור מעמד כזה של אנשי מקצוע חשבנו שיש מקום ליצור רמת העסקה שתמשוך אליה אנשים שיחשבו שזה מקום העבודה שלהם שיש בו יכולת ביטוי מקצועית, ויכולת התקדמות.
תמר בן-דוד: כאשר פרופסור גלנור נתן לי להציג את הנושא היו חילוקי דעות בוועדה הציבורית האם הדבר הזה אמנם ישיג את המטרה או לא.
תמר בן-דוד: מכל מקום אני נטיתי לחשוב שבעיר כמו ירושלים יכול להיות ביקוש למקצוע כזה אצל אנשים בוגרי אוניברסיטה בוגרי מקצועות שונים, לדוגמה, במדעי החברה או במשפטים, כאשר עוזר מקצועי טוב יכול להיות איש מבוקש גם אם חבר הכנסת שלו הוא נותן שירות מקצועי בכנסת, עוזב את הכנסת.
תמר בן-דוד: במפורש עשינו הבחנה בין יועץ מקצועי שהוא לאט לאט יהיה - - -
צבי הנדל: חבר כנסת.
תמר בן-דוד: לא; בדיוק לא.
תמר בן-דוד: אותם עוזרים שהם העוזרים הפוליטיים שבאים עם חבר הכנסת מהסביבה הפוליטית שלו ואכן הולכים אתו הלאה והם גם אחר כך נבחרים להיות חברי כנסת בעצמם, באים לתקופה הזאת כדי לעשות את העבודה שגם נוחה להם והיא גם כרוכה בחשיפה פוליטית או תקשורתית.
תמר בן-דוד: אנחנו עושים הבחנה חדה מאד בין שני סוגי היועצים אבל הסיבה היא לא להענות לאנשים כדי לשפר את תנאי עבודתם כי תמיד בדמוקרטיה אפשר לעבור מעבודה אחת לעבודה אחרת שמשלמים בה יותר.
תמר בן-דוד: המטרה היתה ליצור מקצוע וליצור במקצוע הזה את העלאת רמת עבודתם של חברי הכנסת כך שתהיה להם העזרה המקצועית שלה הם זקוקים.
סאלח טריף: רשות הדיבור ליושר ראש הכנסת.
אברהם בורג: ברצוני להשמיע ארבע הערות קצרות למסגרת הדיון של הסעיף הזה.
אברהם בורג: אני חושב, כמו גב' תמר בן-דוד וכמו אחרים, שזה סעיף בעל חשיבות גדולה.
אברהם בורג: 1 – צריך להיות ברור שהמעבר לעוזר הפרלמנטרי המשודרג יעבור בתנאי מוקדם של השתלמויות בכל הנושאים הרלוונטיים לעבודת הכנסת, להפעלת המערכות של הכנסת וכו' וכו'; 2 – הוועדה ממליצה על דרגות שכר לפי ותק, לפי תארים וכו'.
אברהם בורג: אני רוצה להעיר בנושא הזה שתי הערות; הערה ראשונה; אני חושב שאנחנו צריכים לאמץ, מעבר לזה שצריך לאמץ את הקונספציה שההתקשרות היא בסכום גלובלי ומשכורת כוללת; הערה שנייה; טבלת השכר תהיה כפופה למשהו ומיד אני אגיד למה.
סאלח טריף: מה כוונתך במילים: בסכום גלובלי?
אברהם בורג: אני אסביר מיד.
סאלח טריף: אני חושב שקבלת ההמלצות היא מיקשה אחת גם כלפי הכנסת.
אברהם בורג: יש כאן כמה דברים; עובדת כיום בכנסת, בצורה אינטנסיבית למדיי, ועדה מקצועית בראשות פרופסור צבי זוסמן, שבודקת את העניין בניסיון לבנות סולם שכר פנימי.
אברהם בורג: צריך להימנע, לדעתי, ממצב אנומלי שעוד יכול להיווצר שעוזר פרלמנטרי הכי מוכשר שיש, על פי הסולם החדש הכי טוב שיש, עולה במשכורתו, בתנאיו ואני לא יודע עוד במה, על אדם מקביל לו בתוך המערכת הפנים כנסתית.
אברהם בורג: כל מה שעניינו שכר בתוך הבניין, ואני עוסק עכשיו גם בשכר הבכירים וגם בשכר הראשוני ביותר, צריך לדאוג לכך שוועדת זוסמן תהיה מודעת למה שמתרחש כדי שתהיה לוגיקה משכורתית אחת בבניין.
אברהם בורג: זה לא אומר בעד, זה לא אומר נגד, זה אומר שתהיה לוגיקה פנימית בשכר שהכנסת משלמת.
תמר בן-דוד: ההמלצה בסעיף 9.34 מדברת על שכר כולל, וההמלצה הזאת לקוחה מהדרגות הכי נמוכות בנציבות שירות המדינה במשרדי הממשלה.
תמר בן-דוד: זאת אומרת שכלכלן שיוצא מהאוניברסיטה ורוצה לעבוד באוצר, - - -
סאלח טריף: מצב העובדים בכנסת אותו דבר.
סאלח טריף: תנאי עבודתם הם מהטובים שיש במשק הציבורי.
אברהם בורג: חלק כן וחלק לא.
אברהם בורג: מה שאני מבקש לומר הוא שבאופן עקרוני, כאשר ועדה מקצועית עובדת, כמו ועדת זוסמן שאין איש מטיל בכלל ספק במקצועיות האבסולוטית שלה בנושאי שכר - - -
סאלח טריף: צריך להבדיל בין הוועדה שבדקה את תנאי עבודתם של חברי הכנסת לבין ועדה שבודקת את תנאי - - -
אברהם בורג: כיוון שאחד הסעיפים שמשנה את ההתקשרות בין העוזר הפרלמנטרי לבין הכנסת בהמלצות ועדת גלנור זה הסעיף שאם עד היום חבר הכנסת הוא המעסיק, יש המלצה, למרות שיש בה איזושהי סתירה פנימית שאני לא ירדתי לגמרי עד סופה, שיש מצב שהכנסת הופכת להיות מעסיקה.
אברהם בורג: אם הכנסת היא מעסיקה, לא יכול להיות שתחת אותו גג של אותו מעסיק יש מישהו שיעבור את המסננת של ועדת זוסמן ומישהו אחר שלא יעבור אותה.
אברהם בורג: זה א', ב' של היגיון בתוך ארגון.
אברהם בורג: אני הולך למהלך מסובך מאד מאד שעוסק בסוגיות הכי רגישות בכנסת, שכר הבכירים, התקשרויות, תוספות בנות עשרות שנים שיצרו עיוותים מסובכים מאד מאד ותאמינו לי שברמה הפנימית הארגונית זה לא פחות מסובך מערימת המכתבים שיש לי כאן על מסקנות ועדת גלנור, אגב, כולם נגדי.
אברהם בורג: אף אחד לא נגדכם.
אברהם בורג: לעבוד בתוך ארגון שיש בו מאות עובדים, שיש בו ועד עובדים, שיש בו עובדים שלא משתכרים משכורות הכי גבוהות במשק עם כל הכבוד והיקר - - -
סאלח טריף: לא במשק אלא במגזר הציבורי.
מאיר שטרית: עם תואר אקדמי?
אברהם בורג: אני לא נכנס עכשיו למשא ומתן.
מאיר שטרית: אני מוכן להשוות כל עוזר פרלמנטרי עם תואר אקדמי לתואר האקדמי בדרגה הכי נמוכה בכנסת.
יצחק גלנור: יושב ראש הכנסת אמר שהמצב מסובך ואין צורך לסבך אותו עוד יותר, וזה מה שכרגע אתה מנסה לעשות.
יצחק גלנור: העוזר הפרלמנטרי הוא תפקיד מיוחד ואני אומר זאת כי אלה הם דברים שחשובים גם לגבי הדיון שאני מניח שעוד מעט יתחיל, כאשר כל אחד ינסה לנסות להלביש על העוזר הפרלמנטרי המשודרג, את התפישה הקודמת.
יצחק גלנור: אחד רוצה שתהיה לו שפה כזאת, השני רוצה שתהיה לו אולי השתלמות תורנית, השלישי רוצה שתהיה לו השתלמות בחוץ לארץ.
יצחק גלנור: זה עוזר פרלמנטרי מסוג אחר ומכיוון שהוא אחר העניין של הלוגיקה איננו תופס.
יצחק גלנור: הלוגיקה הזאת לא תפסה כאשר העוזרים הפרלמנטריים קיבלו הרבה פחות מאשר עובדי הכנסת.
יצחק גלנור: כיוון שהעניין אחר, הם לא מקבלים תוספת פרלמנטרית, הם מצד אחד עובדי הכנסת אבל מצד שני מעמדם אינו משתנה לחלוטין, אין צורך להחיל עליהם עכשיו את הכללים הפנימיים.
יצחק גלנור: זאת קבוצה ש\
יצחק גלנור: עומדת בפני עצמה שלגביה הלכנו ובדקנו מה המשוואה בשירות המדינה ואני מציע לא לסבך את הדברים האלה עוד יותר - - -
אברהם בורג: כדי להסיר ספק אני מבקש לציין שאני לא אפעיל את הסעיף הזה עד שהוא לא יעבור את ועדת זוסמן.
אברהם בורג: יש 350 עובדים בכנסת שעד היום, עם כל הכבוד והיקר, אני גם אחראי על מערכת שיש בה רגישויות אנושיות.