GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
צבי ענבר: יש לו סמכויות אבל לעניין נעילת ישיבה, לפני שמוצו הנושאים הוא יכול לקבוע שהישיבה תינעל בשעה כזאת וכזאת מפני שיש לוויה או כנס - - -
סאלח טריף: זאת הפרשנות שלך; זה לא כתוב.
צבי ענבר: נכון, זה לא כתוב.
צבי ענבר: הפרשנות שלי היא מעבר למה שלא כתוב בתקנון.
צבי ענבר: בתקנון כתוב רק: לקבוע הפסקה.
צבי ענבר: כתוב עוד שהוא רשאי לשנות זמניה של ישיבה - - -
צבי ענבר: על פי סעיף 32 לתקנון את סדר היום קובע יושב ראש הכנסת.
צבי ענבר: הוא קובע מה יבוא לדיון והוא יכול גם לשנות את סדר היום אבל סגן היושב ראש לא יכול לשנות את סדר היום שיושב ראש הכנסת קבע.
סאלח טריף: איפה זה כתוב?
סאלח טריף: נניח שאני עולה על הדוכן כדי לנהל ישיבה ומאותו הרגע שעליתי על הדוכן אני מכהן כיושב ראש בפועל.
סאלח טריף: כל הסמכויות שמוענקות ליושב ראש הכנסת – מוענקות באופן אוטומטי לסגן היושב ראש שמנהל את הישיבה - - -
צבי ענבר: בזמן ניהול הישיבה, לגבי ניהול הישיבה.
צבי ענבר: בסעיף 6ג כתוב שלסגן יושב ראש הכנסת, כשהוא מנהל את ישיבת הכנסת או ממלא את אחד מתפקידי יושב ראש הכנסת, יהיו כל החובות והסמכויות הנתונות ליושב ראש הכנסת באותו מעמד.
צבי ענבר: באותו מעמד וכשהוא מנהל את ישיבת הכנסת, הכוונה היא שכל הסמכויות באותו מעמד של ניהול הישיבה מוענקות לו.
צבי ענבר: הוא יכול להוציא חבר כנסת מהאולם, הוא יכול לקבל החלטות אבל - - -
צבי ענבר: כן; כשהוא מנהל את הישיבה.
סאלח טריף: אם הוא לא מנהל את הישיבה – הוא לא קיים.
סאלח טריף: אבל כאשר הוא מנהל את הישיבה – יש לו את כל סמכויות יושב ראש הכנסת.
צבי ענבר: הנתונות ליושב ראש הכנסת באותו מעמד.
צבי ענבר: באיזה אותו מעמד?
צבי ענבר: במעמד ניהול הישיבה.
סאלח טריף: זאת בדיוק הנקודה שאני מתייחס אליה.
צבי ענבר: קביעת סדר היום הוא דבר שיושב ראש הכנסת מחליט עליו מראש.
צבי ענבר: הוא לא מחליט עליו באותו מעמד של ניהול הישיבה.
צבי ענבר: הוא קובע שסדר היום של יום שני, לדוגמה, יהיה כזה וכזה - - -
סאלח טריף: האם סגנו יכול להכריז באותו מעמד על הפסקת הישיבה?
צבי ענבר: ודאי, כיוון שזה במעמד הישיבה וזה בסמכותו של היושב ראש.
צבי ענבר: כל מה שקשור לניהול הישיבה – בוודאי.
סאלח טריף: האם באותו מעמד, כשסגן היושב ראש מכהן כיושב ראש הישיבה ויש לו כל הסמכויות, הוא לא יכול לשנות את זמני הישיבה?
צבי ענבר: הוא לא יכול להורות על הפסקת הישיבה כשיש עוד נושאים על סדר היום - - -
סאלח טריף: לא כתוב בשום מקום שהוא לא יכול להפסיק את הישיבה כשיש לו עוד נושאים על סדר היום.
צבי ענבר: לא כתוב שמותר לו.
סאלח טריף: לא כתוב שאסור לו.
סאלח טריף: העניין הזה פרוץ.
סאלח טריף: הפרשנות היא לכאן ולכאן לכן אני סבור שצריך להגדיר באופן מפורש ולמען הסר ספק שבאותו מקום שיושב ראש קבע משהו - הוא היחיד שיכול לשנות זאת.
סאלח טריף: סדר היום השבועי או היומי של הכנסת הוא בסמכותו הבלעדית של יושב ראש הכנסת.
סאלח טריף: סמכויותיו מוקנות לממלא מקום אותה ישיבה לניהול אותה ישיבה, לא לקביעת סדר היום ולא לקביעת הפסקת הדיון או דברים כגון אלה, ואלה דברים שצריכים שיהיו כתובים במפורש.
סאלח טריף: לכן התיקון נדרש.
סאלח טריף: צריך להיות ברור שזאת לא סמכותו של הסגן - - -
צבי ענבר: מה ההצעה אומרת?
צבי ענבר: לאחר שהוא התייעץ או בהעדרו - - -
סאלח טריף: "לא ינעל יושב ראש הישיבה את הישיבה בטרם נדונו כל הנושאים שעל סדר היום אלא לאחר שהתייעץ עם יושב ראש הכנסת, ובהעדרו עם סגן יושב ראש הכנסת שהיושב ראש מינה לשם כך.".
סאלח טריף: צריך להיות כתוב: באישורו.
ארבל אסטרחן: זה לא מה שהיושב ראש ביקש.
סאלח טריף: אנחנו מתקנים את ההצעה.
סאלח טריף: אני סמוך ובטוח כי היושב ראש לא יכעס אם נתקן את הנוסח ונכתוב את המילה: באישורו.
צבי ענבר: לא; אם היושב ראש נמצא בחוץ לארץ אז הסגן מכהן כיושב ראש.
סאלח טריף: ובהעדרו עם סגן יושב ראש הכנסת שהיושב ראש מינה לשם כך.".
צבי ענבר: בהעדרו, הכוונה היא שהוא לא נמצא בבניין.
צבי ענבר: מה קורה אם יושב ראש הכנסת נמצא מחוץ לבניין?
סאלח טריף: אין כל בעיה להשיג אותו.
סאלח טריף: אם הוא בחוץ לארץ – זה סיפור אחר אבל אם הוא בסיור באיזשהו מקום – אין כל בעיה לאתר אותו.
סאלח טריף: אנחנו רוצים לשמור על הסמכות הבלעדית של היושב ראש.
סאלח טריף: אם הוא בארץ והוא קבע את סדר היום – הוא זה שמאשר את השינוי ולא תהיה כל בעיה לאתר אותו לצורך כך.
סאלח טריף: אני מסכים למחוק את המילה הזאת.
סאלח טריף: אם כך הנוסח יהיה כדלקמן: לא ינעל יושב ראש הישיבה את הישיבה בטרם נדונו כל הנושאים שעל סדר היום, אלא לאחר שקיבל את אישורו של יושב ראש הכנסת.
צבי ענבר: לא ינעל סגן יושב ראש הכנסת, המנהל את ישיבת הכנסת.
ארבל אסטרחן: לא ינעל סגן יושב ראש הכנסת, המנהל ישיבת כנסת, את הישיבה בטרם נדונו כל הנושאים שעל סדר היום, אלא באישור יושב ראש הכנסת.
סאלח טריף: לא; מדובר על נושא שנמצא בסמכותו הבלעדית של היושב ראש.
סאלח טריף: מדוע לתאם?
סאלח טריף: כשהוא נמצא בחוץ לארץ יש לו ממלא מקום אבל תמיד יש יושב ראש לכנסת.
סאלח טריף: אם זה לא היושב ראש הקבוע של הכנסת כי הוא נמצא בחוץ לארץ או חס וחלילה הוא מאושפז בבית חולים – אז יש לו ממלא מקום שאותו קבעה ועדת הכנסת על פי המלצתו של יושב ראש הכנסת.
סאלח טריף: אין מצב כזה שאין יושב ראש הכנסת.
סאלח טריף: אני מציע שנאשר את התיקון כפי שקבענו ואני מבין שאין לכך התנגדות.
סאלח טריף: אם כך אנחנו מאשרים את התיקון והוא יונח על שולחן הכנסת.
ארבל אסטרחן: אנחנו נעשה בהצעה החלפת מילים קלה.
סאלח טריף: אנחנו מאשרים את התיקון להנחה על שולחן הכנסת.
סאלח טריף: נעבור לנושא הבא בסדר יומנו – הארכת תוקף הוראות התקנון בנושא נאומים בני דקה.
סאלח טריף: הארכת תוקף הוראות התקנון בנושא נאומים בני דקה
סאלח טריף: מתי העניין הזה אמור להסתיים?
ארבל אסטרחן: היום.
סאלח טריף: אנחנו מתבקשים להאריך את התקנון עד סוף המושב?
ארבל אסטרחן: אם אתם סבורים שזה הסדר טוב, אולי אתם רוצים - - -
סאלח טריף: אנחנו רוצים לקבוע את העניין הזה סופית.
ארבל אסטרחן: הוא קבוע כבר בתקנון לחצי שנה ואם אתם חושבים שזה דבר טוב - - -
סאלח טריף: למה אני מבקש לקבוע זאת לחודש?
סאלח טריף: כיוון שאני רוצה להאריך את כל המכלול של כל יתר הדברים ובמהלך החודש נדון בכל היתר.
צבי ענבר: צריך לקחת בחשבון ששבועיים יעברו עד שהעניין ייכנס לתוקף.
ארבל אסטרחן: תיקון תקנון צריך להניח - - -
סאלח טריף: מר ענבר, מה אתה מציע?
צבי ענבר: אני מציע להאריך את תוקף הוראות התקנון בחצי שנה.
צבי ענבר: בעוד חודש תקיים דיון מחדש על הנושא הזה.
ארבל אסטרחן: זה על פי ההסדרים שכבר פועלים.
סאלח טריף: אם כך מאשרים את הערכת התוקף לחצי שנה.
סאלח טריף: נעבור לסעיף הבא בסדר יומנו – הקדמת הדיון בהצעת חוק לתיקון דיני הראיות (הגנת ילדים)(דחיית תחילה)(תיקון), התש"ס-2000.
סאלח טריף: הקדמת הדיון בהצעת חוק
סאלח טריף: מדובר על הצעת חוק לתיקון דיני הראיות (הגנת ילדים) (דחיית תחילה)| (תיקון), התש"ס-2000.
סאלח טריף: אני מבין שהיה צריך לדחות את דיני הראיות וההגנה על הילדים - - -
ארבל אסטרחן: יש כאן תיקון בקשר לשאלה מתי חוקר נוער יחקור ילדים בכל מיני עבירות ולגבי התיקון הזה צריכות להעשות כל מיני התארגנויות.
ארבל אסטרחן: כשהחוק נכנס לתוקף וראו שהוא לא יוכל להיכנס לתוקף בצורה מיידית, עשו תיקון שדחה את התחילה שלו ועכשיו מבקשים לדחות - - -
אלי בן-מנחם: חבר הכנסת אופיר פינס-פז הכניס סעיף שמקשה על העניין - - -
סאלח טריף: רשות הדיבור לגב' יהודית קרפ.
יהודית קרפ: קודם לכל אני מודה על ההזדמנות שניתנה לנו לומר את דברנו ואני רוצה להתחיל את דבריי מכך שאם לא נצליח להעביר עוד השבוע את החוק שדוחה את הכניסה לתוקף של חוק מסויים שהטיל סמכויות על משרד העבודה והרווחה, שהוא לא יכול לעמוד בהן וכתוצאה מכך גם המשטרה לא תוכל לחקור קטינים שנעברו בהם עבירות אלימות - - -
סאלח טריף: מתי החוק הזה חוקק?
יהודית קרפ: אנחנו ביקשנו הארכה של חצי שנה אבל קודם לכן אני רוצה לספר מדוע נראה שהמדינה לא עשתה לכאורה שום דבר ולכן נשאלת השאלה, ובצדק, מדוע אנחנו מזדרזים עכשיו?
יהודית קרפ: העניין הוא שמיד אחרי שהחוק התקבל היתה מחוייבות, בגלל קונסטלציה מסויימת ששר המשפטים שמשרד המשפטים או שהממשלה לא תגיש הצעה לתיקון החוק הזה.
יהודית קרפ: השר התחייב בפני הכנסת ואנחנו מאחורי הקלעים, במשך חצי שנה, פועלים לשינוי המצב וסוף כל סוף נשמעה דעתנו וגם דעתו של מגיש ההסתייגות שבעקבותיה נכנסנו לסחרור - - -
סאלח טריף: מדוע ההסתייגות לא הונחה על שולחננו?
יהודית קרפ: אנחנו הגשנו הצעת חוק לכנסת שדנה בסוגייה מסויימת של חוק לתיקון דיני ראיות (הגנת ילדים), שהיה נושא שהמשטרה חשבה שצריך לקדם אותו כדי להגן יותר טוב על ילדים נפגעי עבירות אלימות וכתוצאה מהסתייגות שהתקבלה, ועדת החוקה, חוק ומשפט, כאשר היא דנה בחוק, סרבה להכניס את הדבר הזה אבל ההסתייגות התקבלה והתוצאה שלה היא שכל עבירות האלימות שנעברות כלפי ילדים עד גיל 14 נחקרות על ידי חוקרי ילדים במשרד העבודה והרווחה.
יהודית קרפ: התוצאה הזאת לא רק שהיא מקשה על היישום מבחינת ההיערכות, ארגון ותקציב אלא שגם מבחינה רעיונית היא מפוקפקת מאד והיא גורמת לזעזוע במערכת הבסיסית של ניהול תהליך פלילי.
יהודית קרפ: אנחנו חשבנו איך אפשר להפחית את הנזק כך שההחלה לא תהיה טוטלית ורשויות המדינה יוכלו לעמוד בה אלא שתקופת החצי שנה שקיבלנו ארכה לגביה נגמרה אבל לא ישבנו בחוסר מעש ואני מבקשת להדגיש זאת.
יהודית קרפ: משניתנה לנו ארכה לחצי שנה אנחנו - - -
סאלח טריף: למה אי אפשר לבצע את העניין?
יהודית קרפ: הסיטואציה היא שאי אפשר לבוא למשטרה.
יהודית קרפ: אילו המצב הקיים היה נמשך הדברים היו עובדים כפי המצב הקיים היום זאת אומרת שבעבירות אלימות מתלוננים שהם ילדים נחקרים על ידי המשטרה.
יהודית קרפ: החל באתמול המשטרה לא יכולה לחקור משום שהחוק מורה שמשרד העבודה והרווחה יחקור.
יהודית קרפ: משרד העבודה והרווחה לא מסוגל לקבל את המאסות של הילדים שמתלוננים בעבירות אלימות וזה מכניס שיבוש אדיר למערכת.
יהודית קרפ: כל מה שאנחנו מבקשים הוא פרק זמן כדי שיינתן לנו לחוקק מחדש את - - -
אלי בן-מנחם: או להוריד את הסעיף.
סאלח טריף: אתה טועה בגדול.
סאלח טריף: האימפוטנציה של משרד העבודה והרווחה לא צריכה להשפיע עלינו.
אלי בן-מנחם: אם יש איזושהי תאונת דרכים וילד בן 15 או בן 14 מעורב בה, הדבר הזה לא צריך להגיע לחוקר של משרד העבודה והרווחה.
אלי בן-מנחם: המשטרה עושה את הפעולה הנדרשת תוך 5 דקות - - -
סאלח טריף: אני לא יודע על מה אתה מדבר.
סאלח טריף: מדובר על עבירות מוסר.
אלי בן-מנחם: לא; אתה טועה.
אלי בן-מנחם: הבעיה מתבטאת בכך שכל מה שקשור לילדים יצטרך לעבור לחוקרים של משרד העבודה והרווחה - - -
יהודית קרפ: אנחנו לא מדברים על עבירות נגד מוסר אלא על עבירות אלימות שהתוצאה היא לא רק במישור יכולת ההתארגנות של משרד העבודה והרווחה.
יהודית קרפ: מה שאני מנסה להסביר הוא שתהיה פגיעה ברורה בזכויות נאשמים משום שמה שהחוק הזה קובע הוא שילד מתחת לגיל 14 שנעברה כלפיו עבירת אלימות – לא יכול להעיד בבית משפט אלא ברשותו של חוקר נוער.
יהודית קרפ: עולה מכאן שלא יכולים לחקור את הקטין אלא חייבים להסתפק בעדות של חוקר נוער וזה הליך שהוא מוטעה לחלוטין מההליכים הפליליים הרגילים והיתה לו ונמצאה לו הצדקה בעבירות מין אבל אין לו שום הצדקה בעבירות אלימות למעט עבירות אלימות קשות שעכשיו אנחנו רוצים להציע חוק לא לבטל את הסעיף הזה אלא ליצור חוק שיכניס למסגרת של חוקרי הילדים עבירות אלימות אבל במסגרת פרופורציונלית נכונה מבחינה רעיונית שלא פוגעת בזכויות נאשמים - - -
סאלח טריף: למה החוק הזה לא הונח לפני שישה חודשים?
יהודית קרפ: משום שכל משרדי הממשלה ניסו מאחורי הקלעים לשכנע את מגיש ההסתייגות - - -
סאלח טריף: כמה חודשים עברו?
יהודית קרפ: אני רוצה להסביר למה משרדי הממשלה לא נקטו יוזמת חקיקה משלהם, משום שהיתה מחוייבות של שר המשפטים שהוא הצהיר עליה מעל במת הכנסת כשהוא ביקש את הדחייה של חצי שנה, שאנחנו לא נגיש, כממשלה, הצעות לשינוי.
יהודית קרפ: אנחנו ראינו את עצמנו מחוייבים - - -
סאלח טריף: מה הממשלה הכינה ומגישה?
סאלח טריף: אני רוצה להשתכנע - - -
אלי בן-מנחם: הקימו ועדה מיוחדת שיושבת הראש שלה היתה גב' יהודית קרפ, ישבו בה נציגים מכל משרדי הממשלה ואחרי בדיקות ודיונים חבר כנסת מסויים הגיש הסתייגות ולמרות שהוא רצה להשיג את הדבר הטוב ביותר – הוא רק גרם נזק.
אלי בן-מנחם: אני הגשתי הצעת חוק להסיר את הסתייגותו.
אלי בן-מנחם: כל פעם דוחים את החוק בגלל שאי אפשר להפעיל אותו.
יהודית קרפ: אני מבקשת, בשם הילדים, שלמעשה הם נטולי הגנה כתוצאה מכך שאנחנו - - -
סאלח טריף: אני הכי רגיש לנושא של ילדים אבל - - -
יהודית קרפ: זה לא המקום הראוי לעשות חשבונות היסטוריים למה חצי שנה הממשלה לא הצליחה לשכנע את מי שהיה בידו להגיש הצעה לשנות את המצב הקיים.
יהודית קרפ: רק לאחרונה, בשבוע שעבר, היתה ישיבה שלא מן המניין עם יושב ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט וחבר הכנסת אופיר פינס-פז שהוא זה שההסתייגות היתה שלו, למהלך חקיקה שיתקן את החוק ויחזיר את המצב למימדים שאפשר יהיה לפעול על פיהם.
יהודית קרפ: ההצעה של משרד המשפטים התקבלה ומה שצריך עכשיו זה לקבל הזדמנות לתקופה של חצי שנה שבמהלכה לא המשטרה, לא משרד העבודה והרווחה יהיו עברייני חוק משום שהם לא יכולים ליישם את החוק הקיים, ובמהלכה נוכל להגיש חוק שיתקבל על הדעת, גם יבטא את הרצונות של מציע ההסתייגות שבעבירות אלימות מסויימות יחקרו חוקרי ילדים אבל ייתן לזה מימדים רציונליים, וייתן לזה מימדים שאפשר לעמוד בהם.
יהודית קרפ: אנחנו זקוקים לפרק זמן משום שמאתמול גם המשטרה וגם משרד העבודה והרווחה הם בגדר חדלי אונים, אנחנו לא רוצים לשבש את המערכות ואנחנו חייבים לעשות את הדבר כעזרה ראשונה כדי להציל את המערכות משיבוש טוטלי.
סאלח טריף: אתם באים אלינו בבקשה אחרי הדקה התשעים - - -
אלי בן-מנחם: הנושא הזה עלה במליאת הכנסת - - -
סאלח טריף: מה משנה איפה הנושא הזה עלה?
סאלח טריף: יש סמכויות, יש נוהלים שצריך לעבוד על פיהם, היו צריכים לפנות אלינו בבקשה קודם אבל היא לא הגיעה.
סאלח טריף: במשרד המשפטים לא ידעו רק שלשום שהם לא יצליחו לעמוד בדבר הזה אלא הם ידעו זאת גם לפני חודש.
יהודית קרפ: ניסינו לאורך חצי שנה לעשות כל מה שאנחנו יכולים, מבחינה פרלמנטרית, כדי - - -
סאלח טריף: אני מבקש אפשרות לבדוק את העניין הזה עוד היום גם עם שר המשפטים וגם עם חבר הכנסת אופיר פינס-פז ואם יתעורר צורך כי אז עוד היום נקיים בענייין הזה ישיבה נוספת - - -
אלי בן-מנחם: בינתיים הם לא יכולים לעבוד.
סאלח טריף: הנושא הובא בפניי לפני כשעה ואני מבקש לפחות עוד שעה זמן כדי לחשוב עליו.
צבי ענבר: אדוני היושב ראש, השאלה ברגע זה איננה אם העמדה של הממשלה או של משרד המשפטים מוצדקת או לא.
צבי ענבר: זאת שאלה שיוכלו להתייחס אליה כל הדוברים בדיון והם יוכלו להכות את הממשלה ככל שהם יחפצו וכן בוועדה, אם יחשבו שהממשלה נוהגת בעניין הזה שלא כשורה.
צבי ענבר: מה שברור מעל לכל ספק הוא שהבעיה היא בעיה דחופה מבחינת לוח הזמנים ולכן בכל השיקולים שיושב ראש הוועדה מעלה יוכלו לדון גם בכנסת וגם בוועדה אבל בגלל לוח הזמנים שמביא לכך שבפועל חקירות מסויימות לא יכולות להתקיים – שהרי הוועדה דנה עכשיו בשאלה אם העניין הזה באמת דחוף או לא.
צבי ענבר: אז מבחינת הדחיפות – הנושא הזה דחוף ולגבי השיקולים שיושב ראש הוועדה העלה הם באמת שיקולים נכונים לדיון - - -
אלי בן-מנחם: אולי תאשר את העניין לשבועיים ובמשך אותם שבועיים נדון - - -
סאלח טריף: אדוני היועץ המשפטי, זכותנו לדעת לפעמים לומר לממשלה דברים לא נעימים.
סאלח טריף: אני זוכר חוקים שעסקו בדיני נפשות אשר לגביהם הכנסת לא מיהרה לתת לממשלה תשובות כי הממשלה לא נהגה בסדר.
סאלח טריף: יש כללים - - -
אלי בן-מנחם: מדובר על ילדים בחקירות - - -
סאלח טריף: הסיבה היחידה שתאלץ אותי בסופו של דבר להענות לבקשה היא רק משום שמדובר על ילדים לכן גם אמרתי שאני רוצה לבדוק את הנושא הזה והדגשתי שעוד היום אני אעשה זאת ואם נצטרך – נקיים עוד היום ישיבה.
סאלח טריף: ברגע זה אני לא מביע את דעתי עד אשר אני אבדוק את העניין.
סאלח טריף: כפי שאתם יודעים יש לנו סמכות לשבת שוב בעוד שעה או בעוד שעתיים או בעוד חמש או שש שעות אם יושב ראש הכנסת יאשר, וכאמור, אני מבקש לבדוק את הנושא.
יהודית קרפ: בעקבות הדברים שהיועץ המשפטי של הוועדה אמר אני מבקשת לציין שהשאלה היא מתי תהיה ההזדמנות לתת לממשלה על הראש - - -
סאלח טריף: לא זה העניין; אני לא עושה התחשבנויות קטנות אלא רוצה לבדוק את הדברים לגופם.
יהודית קרפ: האם אנחנו יכולים לספק עוד אינפורמציה - - -
אלי בן-מנחם: אדוני היושב ראש, אולי תעשה הפסקה בישיבה, תדבר עם חבר הכנסת פינס-פז - - -
סאלח טריף: תאמין לי שיש בכוונתי לבדוק את העניין.
יהודית קרפ: אני מבקשת לשאול אם יש עוד אינפורמציה שאנחנו יכולים למסור על מנת שהדברים יהיו יותר ברורים?
סאלח טריף: אני בטוח שלא יהיה לי קושי להגיע אליך.
סאלח טריף: הערעור הראשון הוא של חה"כ לבני בנושא "גזר דין מוות שהוטלו על חיילי צד"ל".
סאלח טריף: חה"כ לבני, בבקשה.
ציפי לבני: קראתי בעיתון "הארץ" לפני מספר ימים, בעמוד א'6, זה נבלע באיזשהו מקום, שהוטלו גזרי דין מוות ועונשי מאסר כבדים על אנשי צד"ל בלבנון.
ציפי לבני: הצלב האדום אישר את הידיעה, אין מחלוקת עובדתית בדבר העניין הזה, והאדמה צריכה לרעוד, והאדמה לא רועדת.
ציפי לבני: לטעמי אין מודעות בכלל לעצם הטלת עונשי המוות.
ציפי לבני: רוב האנשים שאני פוגשת אותם, לא יודעים בכלל שזה קורה.
ציפי לבני: דרך אגב, חה"כ איוב קרא נסע לדבר על הנושא.
ציפי לבני: אני חושבת שבעיקר בשבוע שבו הכנסת, ובצדק, מעלה את בעיית היהודים שקיבלו עונשי מאסר באיראן, זה צריך להיות על סדר היום.
ראובן ריבלין: אדוני היושב ראש, בדרך כלל מאשרת הנשיאות חמש הצעות לסדר, ואנחנו בוררים מביניהן מיהי החשובה והמכריעה.
ראובן ריבלין: בקשתה של חה"כ ליבני נתקלה בקיר של תמיהה, משום שאנשים לא האמינו שהדבר הזה בכלל נכון.
ראובן ריבלין: אם יתברר שהדבר הזה נכון, לפי דעתי צריך מיד להעלות את העניין הזה לסדר היום.
ראובן ריבלין: אם הממשלה תאמר לחה"כ ליבני שלא היו דברים מעולם, זה עניין אחר.
ראובן ריבלין: מבחינתי, אם הדבר הזה נכון, צריכים מיד להעלות את זה על מדוכת הכנסת.
ראובן ריבלין: למרות עמדתי הנשיאותית, עמדתי כחבר כנסת היא שהנשיאות לא נתנה את דעתה לחומרת העניין.
סאלח טריף: התפלאתי שלא העליתם הצעה דחופה על כך שראש מועצת שלומי מסרב לקבל את אלה שהגנו עליו.
סאלח טריף: אני מעמיד את הערעור של חה"כ לבני להצבעה.
סאלח טריף: ה צ ב ע ה בעד – 4 נגד – אין נמנעים – אין הערעור אושר.
סאלח טריף: ערעורו של חה"כ מח'ול בנושא "הודעת היועץ המשפטי לממשלה בדבר אי תחולת 242 על המסלול הפלסטיני" לא תידון, מכיוון שחה"כ מח'ול אינו נוכח.
סאלח טריף: הצעת חוק הכנסת (תיקון מס' 10) (ראש האופוזיציה) – הצעת ח"כ עוזי לנדאו הצעת חוק הכנסת (תיקון מס' 7) (ראש האופוזיציה), הכנה לקריאה שניה ושלישית
סאלח טריף: אנחנו עוברים לנושא הבא של הצעת חוק הכנסת (תיקון מס' 10) (ראש האופוזיציה) – הצעת ח"כ עוזי לנדאו.
סאלח טריף: הצעת חוק הכנסת (תיקון מס' 7) (ראש האופוזיציה), הכנה לקריאה שניה ושלישית.
ראובן ריבלין: אדוני היושב ראש, אנחנו קיימנו דיון עם נציגי הממשלה בשבוע שעבר על הנושא של הצעת חוק הממשלה, כאשר היתה מונחת בפנינו גם הצעת החוק של חה"כ לנדאו.
ראובן ריבלין: אני אמרתי שחה"כ לנדאו לא נמצא בארץ, והייתי בקשר עם הממשלה מה זהה ומה שונה.
ראובן ריבלין: התברר לנו שרק בנקודה אחת למעשה יש שוני, וזו הבקשה שלך בעניין הצמדת שכרו של יושב ראש האופוזיציה.
סיגל קוגוט: מי ראש האופוזיציה.
ראובן ריבלין: וגם מי ראש האופוזיציה.
ראובן ריבלין: אם אתה מסכים ללכת לכיוון עמדת הממשלה, אז אין לנו בעיה בכלל, ואנחנו מצרפים יחד את שתי ההצעות.
ראובן ריבלין: אם אתה רוצה לשכנע את הממשלה ואותנו, אז אדרבה ואדרבה.
סאלח טריף: השוני הוא שאלת השכר?
ראובן ריבלין: השכר והדרך לקביעת יושב ראש האופוזיציה.
סיגל קוגוט: האם ראש האופוזיציה הוא רק ראש הסיעה הגדולה שמונה לפחות 15 חברי כנסת, או שגם כשיש ממשלת אחדות, והאופוזיציה מורכבת מסיעות קטנות, יהיה ראש אופוזיציה.
סאלח טריף: אנחנו אישרנו את הצעת הממשלה בקריאה ראשונה.
ארבל אסטרחן: אושרו הסעיפים, אבל לא היתה הצבעה פורמלית, כי חיכינו לחה"כ לנדאו.
עוזי לנדאו: אני מבין שהממשלה רוצה שגם אם בסיעות שמולה יש סיעה שהיא של פחות מ-15 איש, עדיין יהיה ראש אופוזיציה.
עוזי לנדאו: באופן עקרוני זה מקובל עליי.
יהושע שופמן: הוא לא חייב להיות ראש הסיעה.
יהושע שופמן: אם בסיעה הגדולה ביותר יש 15 חברים, אבל יש מערך של סיעות קטנות יותר, כל אחת עם עשרה חברים, והם יבחרו ראש אופוזיציה אחר, הוא יהיה ראש האופוזיציה.
יהושע שופמן: ברירת המחדל לראש האופוזיציה זה נציג הסיעה הגדולה ביותר, אבל יש אפשרות למרבית חברי הכנסת של האופוזיציה, לבחור מישהו אחר.
עוזי לנדאו: הדבר הזה מקובל עליי.
ארבל אסטרחן: אני רוצה לעמוד על ההבדלים בין שתי ההצעות שלפנינו, כדי לראות איך זה מסתדר.
ארבל אסטרחן: בהצעה של חה"כ לנדאו, הוא אומר שראש האופוזיציה יהיה זכאי לקדימות בישיבות הכנסת, ושהצעות אי אמון והצעות חוק שנוגעות לראש הממשלה שהוגשו על ידו, ייענו על ידי ראש הממשלה אישית.
ארבל אסטרחן: הממשלה אומרת שהיא נותנת לו זכות לנאום במליאת הכנסת מיד אחרי ראש הממשלה, ושהוראות נוספות בעניין מעמדו ותפקידיו, ייקבעו בתקנון.
עוזי לנדאו: אני בעד לתת לו מעמד יותר גבוה.
ארבל אסטרחן: יש מעמד בסעיף אחר בהצעה הממשלתית, למשל, שייוחד לו מקום בטקסים ממלכתיים שבהם משתתף ראש הממשלה.
ארבל אסטרחן: לעניין ההופעה במליאה, ההצעה הממשלתית אומרת שהוא יוכל לנאום אחרי ראש הממשלה.
אליעזר זנדברג: בהצעה הממשלתית יש אפשרות לקבוע דברים נוספים בתקנון של הכנסת, כך שתמיד יש אופציה להוסיף.
עוזי לנדאו: הצעת החוק שלי עברה בקריאה ראשונה.
עוזי לנדאו: כרגע אנחנו מכינים את זה לקריאה שניה ושלישית.
עוזי לנדאו: בואו נעבור סעיף סעיף, ונראה על מה מדובר.
סאלח טריף: אנחנו עברנו על הצעת החוק הממשלתית, וכעת נעבור על הצעת החוק של חה"כ לנדאו.
ארבל אסטרחן: הצעת החוק של חה"כ לנדאו קצרה יותר, ומדברת על דברים מאוד ספציפיים, שחלקם נמצאים בהצעה הממשלתית.
ארבל אסטרחן: הוא אומר כך בסעיף 1(א): "ראש האופוזיציה זכאי לקדימות בישיבות הכנסת".
ארבל אסטרחן: אמרנו שבהצעה הממשלתית כתוב בסעיף 12: "ראש האופוזיציה רשאי לנאום במליאת הכנסת מיד אחרי ראש הממשלה; הוראות נוספות בעניין מעמדו ותפקידיו של ראש האופוזיציה בכנסת ייקבעו בתקנון הכנסת".
ארבל אסטרחן: בהצעה של חה"כ לנדאו נאמר בסעיף 1(ב): "ראש האופוזיציה זכאי לתנאי עבודה ושכר מיוחדים".
ארבל אסטרחן: בהצעה הממשלתית בסעיף 14(א) נאמר: "ועדת הכנסת תקבע את שכרו של ראש האופוזיציה.
ארבל אסטרחן: ובלבד שלא יפחת שכרו של ראש האופוזיציה משכרו של שר".
עוזי לנדאו: לגבי סעיף 12 בהצעה הממשלתית, בדבר מעמד ראש האופוזיציה בכנסת, מקובלת עליי ההצעה שראש האופוזיציה רשאי לנאום במליאת הכנסת מיד אחרי ראש הממשלה.
עוזי לנדאו: לדעתי יש כאן עוד נקודה אחת, שראש האופוזיציה זכאי לקדימות בישיבות הכנסת.
יהושע שופמן: קדימות זה לא מוגדר.
עוזי לנדאו: בעניין השכר, לי חשוב שמעמדו של ראש האופוזיציה צריך להיות יותר משל שר, גם מהצד הסמלי של הדבר.
עוזי לנדאו: לא איכפת לי שיהיה כתוב שהוא מקבל שקל אחד יותר משכרו של שר.
עוזי לנדאו: אם יהיה כתוב לא יפחת, יגידו שהוא עוד שר בלי תיק.
עוזי לנדאו: אני חושב שזה צריך להיות בשקל אחד יותר גבוה משכרו של שר.
עוזי לנדאו: יש כמה תפקידים שיש להם חשיבות מתוקף התפקיד עצמו, וזה נשיא בית המשפט העליון, שופט בית המשפט העליון, ראש ממשלה, יושב ראש כנסת, וכמובן ראש אופוזיציה.
עוזי לנדאו: מבחינת ההיררכיה, ראש אופוזיציה הוא יותר גבוה משר.
עוזי לנדאו: הוא אי שם ברמה של יושב ראש כנסת, ראש ממשלה.
סאלח טריף: לפי דעתי, יושב ראש ועדה יותר חשוב משר.
עוזי לנדאו: זאת גם דעתי.
עוזי לנדאו: בארצות הברית תפקיד של ראש ועדה בסנאט או בבית הנבחרים, נחשב חזק יותר מתפקיד שר.
עוזי לנדאו: בענייננו, חשוב לי להראות שתפקידו של ראש האופוזיציה חשוב יותר משר.
אליעזר זנדברג: סולם השכר בכנסת קשור לכנסת, ושר בא מעולם אחר של שכר.
אליעזר זנדברג: לדעתי, ראש האופוזיציה זה משהו שהוא מתוך הכנסת, ולכן ההצמדה שלו לשר לדעתי היא לא נכונה.
אליעזר זנדברג: שנית, האדם בא ממפלגה קטנה, שהפסידה בבחירות, ואני לא בטוח שהשכר הוא זה שיקנה לו את המעמד הגבוה.
אליעזר זנדברג: דבר נוסף, אני רוצה להפנות את תשומת לבך, שכתבת בסעיף 1(ג) שהצעות אי אמון הנוגעות ישירות לראש הממשלה ייענו על ידי ראש הממשלה אישית.
אליעזר זנדברג: זה לא מופיע בהצעה הממשלתית.
יהושע שופמן: בהצעה הפרטית היה כתוב: "תנאי עבודה בשכר מיוחדים, בלי הצמדה לאף אחד".
יהושע שופמן: אנחנו רצינו לשמור על רף מסויים.
יהושע שופמן: אנחנו קבענו רק מינימום, וועדת הכנסת יכולה לקבוע יותר מזה.
סאלח טריף: אני לא חושב שנושא השכר הוא מהותי.
עבד-אלמאלכ דהאמשה: אנשים ירצו להשאר באופוזיציה.
סאלח טריף: אני משאיר שנקבע את זה "לא יפחת משר".
עוזי לנדאו: מקובל עליי.
ארבל אסטרחן: ההצעה הממשלתית נוגעת בזה בסעיף 12, שהוא רשאי לנאום אחרי ראש הממשלה.
עוזי לנדאו: אני הייתי מציע סעיף אחר, שראש הממשלה רשאי לנאום מיד אחרי ראש האופוזיציה.
סאלח טריף: אני מציע להשאיר את הנוהל הקיים.
ראובן ריבלין: לגבי סעיף (ג), נדמה לי שהצעות אי אמון לא מוגשות על ידי חברי כנסת, אלא על ידי סיעות, ולכן אפשר לומר: "להצעת אי אמון שמנמק יושב ראש האופוזיציה, ישיב ישירות ראש הממשלה".
סאלח טריף: אני מציע שנרד מהעניין הזה, כי זה יהיה קשה מאוד להעביר אותו.
משה גפני: כי אז סיעה לא תתן לחברי הכנסת שלה לדבר.
סאלח טריף: יש תמיד אפשרות לראש האופוזיציה להשיב לראש הממשלה, אבל אני לא יכול לקבוע מצב דומה, כי בכל זאת ראש ממשלה הוא ראש ממשלה.
סאלח טריף: אי אפשר שראש האופוזיציה יחייב תמיד את ראש הממשלה לענות.
ראובן ריבלין: אפשר כמו בסעיף 52(ב), לומר: "ובלבד שלא יהיה זה יותר מאשר פעם בחודש".
יהושע שופמן: זה כבר קיים.
ראובן ריבלין: ארבעים חתימות של חברי כנסת זה לא אי אמון, אלא מבקשים מראש הממשלה להתייחס לנושא או לומר את דעתו.
סאלח טריף: ישנה הטכניקה שבה אפשר להביא ראש ממשלה.
סאלח טריף: אני לא חושב שצריך מסלול נוסף.
ארבל אסטרחן: בסעיף הנוסף בהצעה הפרטית נאמר בסעיף 1(ד): "ראש הממשלה ייוועץ בראש האופוזיציה בשאלות חיוניות למדינת ישראל".
ארבל אסטרחן: בהצעה הממשלתית מופיע הנושא בסעיף 11: "ראש הממשלה יזמן לפי הצורך, ולא פחות מאשר פעם בחודש, את ראש האופוזיציה ויעדכן אותו בענייני המדינה".
עוזי לנדאו: המלה יזמן היא לא טובה.
סיגל קוגוט: רצינו את זה כדי שתהיה פגישה אישית, ולא בטלפון.
עוזי לנדאו: צריך לכתוב "יזמין" או "ייפגש".
עוזי לנדאו: זה לא רק בענייני המדינה, זה לא חד-סיטרי, אלא יחליף דעות.
עוזי לנדאו: חשוב לי כאן העניין הדו-צדדי.
עוזי לנדאו: אני רוצה שראש האופוזיציה, גם במהלך ההתייעצויות, ובניסוח החוק, יקבל מעמד שיש לו את האפשרות להציג את עמדתו, ויאזינו לו.
אליעזר זנדברג: אם ראש הממשלה לא ירצה להתייחס לראש האופוזיציה, הוא ידבר, וכשראש האופוזיציה יענה לו, ראש הממשלה יקום וילך.
ראובן ריבלין: אין כל ספק שכוונת המחוקק היא החובה של ראש הממשלה לעדכן את ראש האופוזיציה.
ראובן ריבלין: אני חושב שראש הממשלה צריך לעדכן את ראש האופוזיציה.
ראובן ריבלין: אם יש פה חובת היוועצות, זו חובה משפטית שיכולים ללכת עליה לבג"ץ.
ראובן ריבלין: אני מסכים לכתוב: "יזמן לפי הצורך".
סאלח טריף: אני חושב שהעניין של לפחות פעם בחודש הוא בעייתי.
סאלח טריף: יש שרים שלא רואים אותו יותר מפעם בארבעה-חמישה חודשים.
יהושע שופמן: שרים יש הרבה, אבל ראש אופוזיציה יש רק אחד.
ראובן ריבלין: אין ספק שחובת העדכון קיימת.
ראובן ריבלין: חה"כ לנדאו רוצה להרחיב אותה במעט.
סאלח טריף: אני רוצה לצמצם אותה.
סאלח טריף: אני חושב שפעם בחודש זה לא ריאלי לכל ראש ממשלה, היום, מחר, ובעתיד במצב הנתון.
עוזי לנדאו: ראש הממשלה מתעדכן על ידי ראשי קהיליית המודיעין פעם בשבוע.
סאלח טריף: ראש האופוזיציה יכול לשבת בוועדת החוץ והבטחון בשירותים החשאיים ולשמוע עדכונים כל שבוע, והוא עושה את זה.
עוזי לנדאו: לי נראה סביר עדכון פעם בחודש.
ראובן ריבלין: לי זה נראה סביר לחלוטין.
ראובן ריבלין: השאלה היא אם חוק זה יחול כאשר יש ממשלת אחדות לאומית.
סאלח טריף: כל ממשלה.
סאלח טריף: אתה לא יכול לזלזל באופוזיציה כאשר עשית ממשלת אחדות.
ראובן ריבלין: בממשלת אחדות לאומית יש קונצנזוס.
ראובן ריבלין: למשל, ממשלת אחדות לאומית שכוללת שלושה רבעים ויותר מחברי הכנסת .
עבד-אלמאלכ דהאמשה: לכל ממשלה יש אופוזיציה.
ראובן ריבלין: בעצם תהיה הוראת שעה בלאו הכי.
ראובן ריבלין: עדכון אצל שני אנשים ברמה כזאת, זו גם שיחה.