GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אריה האן: הצבא אמר, במקום שאין לנו גיבוי מקלטים נאות, אי אפשר להגיע אליו.
סדר היום: בוא נראה במה מדובר, אני מתחיל להקריא את הדף הראשון, הצעת תיקון לתקנון: "חלק א' – ארגון הכנסת.
סדר היום: פרק ראשון: יושב ראש הכנסת וסגניו".
ארבל אסטרחן: אולי נסביר במה דברים אמורים, אנחנו רוצים להביא את המסקנות של ועדת יצחק לוי, מהכנסת השלוש-עשרה, משולבים כאן תיקוני תקנון שהתקבלו בכנסת הזאת בנושא של סייג לבחירת יושב ראש וסגנים.
סאלח טריף: כבר קיבלנו החלטה בעניין.
צבי ענבר: אדוני היושב ראש, בפעם הקודמת, כלומר, עוד בכנסת הקודמת, התחילו לדון בפרק הזה, הפרק הזה אפילו הונח על שולחן הכנסת אלא שהוועדה לא המשיכה לדון בו מכיוון שבינתיים הוחלט על פיזור הכנסת.
צבי ענבר: באותה ישיבה קודמת של ועדת הכנסת, היה ויכוח בשאלה לגבי מועד בחירת היושב ראש.
צבי ענבר: למה אני מזכיר את זה כבר עכשיו בסעיף 1 ולא בסעיף 3?
צבי ענבר: מפני שאני רוצה את האמור בסעיף 3 לאחד בסעיף 1.
צבי ענבר: על מה היה הויכוח המרכזי?
צבי ענבר: הויכוח המרכזי היה, תוך כמה זמן ייבחר יושב ראש הכנסת?
צבי ענבר: מבחינה משפטית סברתי, שיש חובה לבחור ביושב ראש כנסת כבר בישיבה הראשונה של הכנסת וזאת בשל העובדה, שכל עוד אין יושב ראש כנסת, הרי זקן חבר הכנסת שממלא את תפקידו, יש לו סמכויות רק על פי התקנון ואין לו סמכויות על פי חוק.
צבי ענבר: כלומר, אין יושב ראש כנסת שיכול להפעיל את חוק החסינות או את חוק המשכן או אפילו לקבל התפטרות של חבר כנסת, מפני שמי שמכהן כזקן חברי הכנסת יש לו סמכויות רק על פי התקנון.
סאלח טריף: אני חושב שנכון הדבר לבחור את יושב ראש הכנסת בישיבה הראשונה, מה הטעם להשאיר זאת לישיבה שניה?
צבי ענבר: בכנסת הקודמת, הוועדה לא קיבלה את הצעתי, הוועדה קיבלה את ההצעה של ועדת המשנה, שאומרת בסעיף 3, שיושב ראש הכנסת ייבחר תוך שבועיים מישיבתה הראשונה של הכנסת.
צבי ענבר: מתוך חשש שגם שבועיים לא יספיקו לגמור את כל המשא ומתן, מציע משרד המשפטים, לבחור מייד ביושב ראש וסגנים לתקופה שלא תעלה על שישה שבועות, ובתקופה הזאת, ברגע שהכנסת תהיה מוכנה לכך, היא תבחר יושב ראש וסגנים קבועים.
סאלח טריף: בהיסטוריה של הכנסת, האם היה מצב שאי אפשר היה לבחור יושב ראש כנסת בישיבה הראשונה?
צבי ענבר: בוודאי, עובדה שבכנסת הזאת הוא לא נבחר בישיבה הראשונה, כך גם בכנסת הקודמת.
מיכאל איתן: ביותר כנסות היושב ראש לא נבחר בישיבה הראשונה מאשר נבחר.
מיכאל איתן: לדעתי אתה טועה בעניין הזה, צריך לתת קצת זמן מכיוון שיש התמודדויות פנימיות בתוך המפלגות על התפקיד.
סיגל קוגוט: הצענו את ההצעה שלנו על מנת לסייע לכנסת.
סיגל קוגוט: בחוק יסוד: הממשלה, השרים ממשיכים בכהונתם עד לכניסתם של השרים החדשים.
סיגל קוגוט: על פי התקנון, שר לא יכול להיות יושב ראש כנסת.
סיגל קוגוט: ניתן את פרק הזמן הרצוי עד להקמתה של הממשלה, נדע מי הממשלה ואז ניתן לבחור את יושב ראש הכנסת בהתאם לממשלה.
צבי ענבר: אדוני היושב ראש, צריך לקבל החלטה עקרונית, אם הדבר היה תלוי בי, הייתי מחייב את הכנסת לבחור את יושב ראש כנסת כבר בישיבה הראשונה מטעמים חוקתיים, אבל כיוון שכולם אומרים שהדבר לא ניתן, לכן ההצעה שמעלה משרד המשפטים - - -
סאלח טריף: שתהיה ועדת מעבר כמו ועדה מסדרת?
סיגל קוגוט: לא, שבישיבה הראשונה ייבחר יושב ראש זמני והוא יכהן עד לבחירת יושב ראש קבוע.
מיכאל איתן: לא, זה לא טוב, הצעה גרועה מאוד.
סאלח טריף: אם כך נשאיר את ההצעה הקיימת היום של זקן חברי הכנסת.
סיגל קוגוט: זה לא טוב כי אין לו סמכויות חוקיות.
סאלח טריף: לא ייקרה מאומה.
סיגל קוגוט: זה התפקיד היחיד שיווצר בו חלל חוקתי.
סיגל קוגוט: יש תפקידים ליושב ראש הכנסת שהוא חייב למלא וזקן חברי הכנסת לא יכול למלא אותם.
ראובן ריבלין: 50 שנה בחרנו כך, נמשיך אותו דבר.
סיגל קוגוט: לא נכון, אתם בחרתם את היושב ראש בישיבה הראשונה.
צבי ענבר: בעבר תמיד בחרו בישיבה הראשונה.
מיכאל איתן: לא נכון, בואו נספור כמה פעמים בחרו בישיבה הראשונה.
ראובן ריבלין: אני יכול לומר לך בוודאות, מהכנסת העשירית לא בחרו יושב ראש כנסת בישיבה הראשונה.
סיגל קוגוט: אי אפשר להשאיר את הכנסת בלי יושב ראש.
מיכאל איתן: בתוך שבועיים אפשר לבחור יושב ראש.
סיגל קוגוט: שבועיים לא יספיקו לך, אתה עושה משא ומתן קואליציוני.
מיכאל איתן: כמה זמן מתנהל המשא ומתן הקואליציוני?
סאלח טריף: את לא רואה את הבעיה הפוליטית, יהיו מהומות על הזמנים.
ראובן ריבלין: אנחנו נגביל את המפלגות, נקבע, יושב ראש הכנסת ייבחר תוך חודש ימים.
מיכאל איתן: אני אומר שלושה שבועות.
סאלח טריף: אני גם מסכים לשלושה שבועות.
סאלח טריף: אדוני היועץ המשפטי, ההצעה שלנו, בתוך שלושה שבועות.
סיגל קוגוט: תדעו שיש דברים בחוק שהוא לא יכול למלא.
סיגל קוגוט: למשל, הוא לא יוכל למלא את מקום נשיא המדינה.
מיכאל איתן: יש לי הצעה אחרת, תגישו הצעה לתיקון החוק, שבשלושת השבועות הללו יהיו לו את מלוא הסמכויות כמו ליושב ראש הכנסת.
סאלח טריף: זאת ההצעה שלנו ואתם תביאו זאת לתיקון התקנון בשבוע הבא.
סיגל קוגוט: הוועדה תציע תיקון לחוק היסוד, שזקן חברי הכנסת בתקופה הזאת של שלושה שבועות יהיו לו את כל הסמכויות של יושב ראש הכנסת?
סאלח טריף: כן, זאת ההצעה, אין ברירה.
ראובן ריבלין: יש להכניס שתי הוראות, הוראה אחת אומרת, שלזקן חברי הכנסת יהיו סמכויות של יושב ראש הכנסת.
ראובן ריבלין: הוראה שנייה אומרת, שבתוך שלושה שבועות ייבחר יושב ראש הכנסת.
ראובן ריבלין: אנחנו מבקשים להוסיף, להגביל את הכנסת, שתהיה מחויבת לבחור יושב ראש כנסת תוך שלושה שבועות.
צבי ענבר: זה בתקנון, זה יופיע בסעיף 3, שיושב ראש הכנסת ייבחר תוך שלושה שבועות מישיבתה הראשונה של הכנסת.
סאלח טריף: אני מבקש להביא את יתר התיקונים ליום רביעי בשבוע הבא.
צבי ענבר: אדוני היושב ראש, אני מציע דבר כזה, את הצעת חוק יסוד: הכנסת, הכנה לקריאה ראשונה, שזה יהיה על סדר יומה של הוועדה.
צבי ענבר: אחרי שההצעה תעבור במליאה היא תעבור לוועדת החוקה, אבל קודם כל הוועדה הזאת תיזום אותה.
צבי ענבר: בהצעת התיקון לתקנון, תמשיך ועדה זו לדון בה במסגרת יום רביעי בשעה תשע וחצי.
סאלח טריף: הנושא הראשון בסדר יומנו הוא קביעת מסגרת הדיון להצעות להביע אי אמון בראש הממשלה.
סאלח טריף: סיעות הליכוד, רע"ם, האיחוד הלאומי – ישראל ביתנו-שינוי ועם אחד הגישו ליושב ראש הכנסת הצעות להביע אי אמון בראש הממשלה בשל: 1 – תפקודה של הממשלה בראשות אהוד ברק במלאת שנה לכהונתה, של הליכוד; 2 – ועדת בן-בסט והמלצותיה לרפורמה בתחום המיסוי, של האיחוד הלאומי-ישראל ביתנו-שינוי ועם אחד; 3 – כביש חוצה ישראל, של רע"מ.
סאלח טריף: היות ויש שלוש הצעות אי אמון אני מציע שיהיה דיון משולב - - -
ראובן ריבלין: כולם מסכימים לדיון משולב.
סאלח טריף: הדיון המשולב יתקיים לפי המתכונת הרחבה שיש לנו - - -
ראובן ריבלין: 15 דקות לעבודה, לליכוד ולש"ס, 10 דקות למרצ, 8 דקות לאיחוד הלאומי ו-5 דקות לסיעה שיש לה מ-3 עד 6 מנדטים.
ראובן ריבלין: לכל המפלגות שיש להם פחות מ-3 חברים – 3 דקות.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: סיעות שיש להן מ-3 עד 6 חברים יקבלו 5 דקות, וסיעות שיש להן 1 ו-2 חברים – 3 דקות.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: ל-4 הסיעות הגדולות יתאפשר פיצול.
ראובן ריבלין: ל-5 הסיעות הגדולות.
סאלח טריף: אנחנו מדברים על 15, 10 ו-8 דקות - - -
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: 5 דקות לסיעות שיש להן 3 עד 6 חברים, ו-3 דקות תקבלנה סיעות שיש להן 1 ו-2 חברים.
סאלח טריף: 15, 10, 7, 5, 3.
אריה האן: מה גודל הפיצול?
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: ל-4 הסיעות הגדולות יתאפשר פיצול - - -
אופיר פינס-פז: אדוני יושב ראש הישיבה חבר הכנסת סאלח טריף, כמה זמן לדעתך תארך הבקשה להביע אי אמון בראש הממשלה?
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: כשלוש שעות.
אופיר פינס-פז: זאת אומרת שבסביבות שעה שבע – שבע וחצי, תתקיים הצבעה?
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: להערכתי בין שבע וחצי לשמונה.
אופיר פינס-פז: כמה דוברים יהיו בפתיחה?
סאלח טריף: שלושה.
סאלח טריף: ועדת הכנסת החליטה כי יתקיים דיון משולב ותימסרנה הודעות סיעות כדלקמן: לסיעות ישראל אחת, הליכוד וש"ס – 15 דקות לסיעה עם אפשרות פיצול; לסיעת מרצ – 10 דקות לסיעה עם אפשרות פיצול; לסיעות בנות 7 חברים – 8 דקות לסיעה עם אפשרות פיצול; לסיעות בנות 3-6 חברים – 5 דקות לסיעה ללא אפשרות פיצול; לסיעות בנות 1-2 חברים – 3 דקות לסיעה ללא אפשרות פיצול.
סאלח טריף: נעבור לסעיף הבא - הצעה לתיקון סעיף 59 לתקנון בדבר סיכום דיון במליאה.
סאלח טריף: הונח על שולחננו נוסח לתיקון סעיף 59 לתקנון בדבר סיכום דיון במליאה, שחבר הכנסת מיכאל קליינר הגיש לגביו השגה.
ארבל אסטרחן: הנוסח שהונח על שולחן ועדת הכנסת הוכן בהמשך לדיון שקיימנו בשבוע שעבר, שרצה למנוע מצב שיוצאות מהכנסת מספר הצעות סיכום, שלפעמים הן נוגדות האחת את השנייה ומה שהוחלט היה שכאשר תהיינה הצעות סיכום – כל סיעה תוכל להציע את הצעת הסיכום שלה, לאחר מכן תהיה הצבעה בעד ונגד כל הצעה, וכל חבר כנסת יוכל להצביע בעד הצעה אחת בלבד.
ראובן ריבלין: נגד – כל חבר כנסת יוכל להצביע כמה פעמים שהוא רוצה.
ראובן ריבלין: בעד – רק פעם אחת.
ראובן ריבלין: אגב, איך נבדוק את העניין מבחינת הפיקוח על ההצבעה?
ראובן ריבלין: אני מניח שמזכיר הכנסת יצטרך לעשות זאת בדיעבד - - -
ארבל אסטרחן: או שנצטרך לסמוך על חברי הכנסת.
סאלח טריף: אם מישהו יערער על ההצבעה – יבדקו אותה - - -
ראובן ריבלין: ההצבעה לעולם לא תשתנה לאחר שהיא הוכרזה, ואותו חבר כנסת שסרח יועמד לדין משמעתי.
ארבל אסטרחן: יהיה צורך להבהיר לחברי הכנסת, לפני ההצבעה - - -
סאלח טריף: נעשה זאת לפני כל הצבעה - - -
ראובן ריבלין: ומי שיעבור על התקנון - - -
סאלח טריף: הוא יחשב כמי שעבר על החוק.
ארבל אסטרחן: החידוש העיקרי של ההצעה הזאת מתבטא בכך שהצעה שהתקבלה וזכתה במירב הקולות – תחשב הצעת הסיכום מטעם הכנסת.
ארבל אסטרחן: בהצעה יש גם פרוצדורה שמבהירה מה קורה אם יש יותר מהצעת סיכום אחת שמתקבלת - - -
סאלח טריף: אני מבקש שתקראי בפנינו את ההצעה.
ארבל אסטרחן: "תיקון סעיף 59 1.
ארבל אסטרחן: בתקנון הכנסת, בסעיף 59, אחרי סעיף קטן (ג) יבוא: "(ד) חבר הכנסת לא יצביע בעד יותר מהצעה אחת, ויהיה רשאי להימנע או להתנגד ליתר ההצעות.
ארבל אסטרחן: (ה) הצעה שהתקבלה ושזכתה במירב הקולות בעד, תיחשב הצעת הסיכום מטעם הכנסת; התקבלו מספר הצעות במספר קולות מירבי וזהה של תומכים, מצביעים שנית על הצעות אלה, בדרך הקבועה בסעיף קטן (ד); התקבלו מספר הצעות במספר קולות מירבי וזהה של תומכים גם בהצבעה השנייה, יועמדו הצעות אלה להצבעה שלישית, בדרך הקבועה בסעיף קטן (ד), ובמידה שהתקבלו מספר הצעות במספר מירבי וזהה של תומכים גם לאחר ההצבעה השלישית, לא תיחשב אף הצעה כהצעת סיכום מטעם הכנסת.
ארבל אסטרחן: אנחנו מניחים שהפרוצדורה הזאת, של הצבעות חוזרות, לא תקרה יותר מדי פעמים - - -
סאלח טריף: מה עם הדיווח על ביצוע ההחלטה?
ראובן ריבלין: כוונתך למעקב אחר ביצוע ההחלטה, אבל זה לא שייך לענייננו.
סאלח טריף: בהזדמנות הזאת אני מבקש לדעת אם קיים דיווח - - -
בנימין אלון: האם מדובר רק על החלטה שנתקבלה במליאה או גם על החלטת ועדה?
סאלח טריף: רק על החלטת המליאה.
בנימין אלון: אם כך מה עם החלטת המליאה שמעכבת את העברת אבו דיס עד קיום דיון ממצה בוועדת החוץ והביטחון - , העניין שדיברנו עליו ביום רביעי האחרון - - -
סאלח טריף: אני מבקש אותך לא לערב, עכשיו, בדיון את עניין אבו דיס.
בנימין אלון: לגבי אבו דיס מדובר על 24 מול 11 מצביעים, זאת אומרת שיושב ראש הכנסת היה אמור להעביר את ההחלטה לראש הממשלה.
בנימין אלון: אני מבקש לדעת האם הדבר בוצע?
סאלח טריף: איננו דנים על הנושא הזה עכשיו.
בנימין אלון: סליחה, אתה בעצמך ביקשת לוודא אם יש מנגנון בדיקה - - -
סאלח טריף: אני רוצה שניצמד לעניין העקרוני של תיקון התקנון ואילו אתה מתמקד בהחלטה מסויימת.
בנימין אלון: אם כך מדוע אתה, בעצמך, שאלת אם יש הוראה בעניין המסויים הזה בתקנון?
אריה האן: כל הצעת סיכום שקשורה לממשלה – מועברת אליה מהכנסת.
סאלח טריף: מה שכתוב בתקנון משאיר את העניין בין השר ליושב ראש הכנסת כך שהביצוע יכול להתמסמס, לכן לפי דעתי צריך לשנות את הסעיף כדי שהוא יאמר שתוך 6 חודשים הממשלה תהיה חייבת לדווח לכנסת על - - -
בנימין אלון: תוך כמה זמן?
סאלח טריף: תוך 6 חודשים.
אריה האן: אני מניח את התשובה של הממשלה על שולחן הכנסת אבל הצרה עם חברי הכנסת היא שהם לא קוראים את כל הניירת שהם מקבלים.
סאלח טריף: אני לא ראיתי אף פעם דיווח כזה, מכל מקום אני מבקש שתבדקו אם הממשלה דווחה בשנה האחרונה על החלטות שהתקבלו בכנסת.
אריה האן: אני אבדוק זאת.
סאלח טריף: רבותיי, אני מעמיד להצבעה את אישור ההצעה לתיקון תקנון הכנסת.
סאלח טריף: אין מתנגדים, אין נמנעים.
סאלח טריף: ההצעה לתיקון התקנון תונח על שולחן הכנסת.
סאלח טריף: כאמור, יש להצה השגה של חבר הכנסת מיכאל קליינר.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: צריך לקחת בחשבון שבמקרים נדירים מאד יכול להיות מצב שלא תהיה החלטת סיכום רק בגלל דבר טכני, לדוגמה, יש רוב לשתיים או לשלוש הצעות אבל אף אחת מהן לא גוברת, ואז הכנסת כאילו לא החליטה שום דבר.
אריה האן: זה מקרה נדיר.
סאלח טריף: כפי שכבר ציינתי קודם בדבריי, חבר הכנסת קליינר הגיש השגה להצעה לתיקון התקנון המוצע.
בנימין אלון: מה הפרוצדורה של השגה כזאת?
בנימין אלון: הוא יקבל זכות דיבור כמו בהסתייגות?
סאלח טריף: לא נעסוק בכך עכשיו.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: מדובר על השגה להצעה לתיקון התקנון.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: יש לו 14 יום לצורך העניין.
סאלח טריף: נעבור לסעיף הבא בסדר יומנו - הצעת חוק יסוד: הכנסת (תיקון – כהונת זקן חברי הכנסת כיושב ראש הכנסת בפועל) – הכנה לקריאה ראשונה מטעם הוועדה.
הצעת חוק יסוד: הכנה לקריאה ראשונה מטעם הוועדה
ארבל אסטרחן: הכוונה כאן היא לתקן שני חסרים שקיימים בחוק יסוד: הכנסת, בקשר לנושאים שפחות או יותר כבר מוסדרים אבל צריך להבהיר לגביהם מספר דברים.
ארבל אסטרחן: התיקון הראשון הוא לסעיף 20 שקובע שהכנסת תבחר מבין חבריה יושב ראש וסגנים ליושב ראש.
ארבל אסטרחן: אנחנו רוצים להוסיף בהקשר הזה של הדברים את התשובה לשאלה: מה קורה עד שייבחר יושב ראש?
ארבל אסטרחן: ואנחנו מתכוונים לקבוע שעד בחירת יושב ראש הכנסת – יכהן זקן חברי הכנסת שאינו ראש הממשלה, ראש הממשלה הנבחר, שר או סגן שר, כיושב ראש הכנסת בפועל.
אריה האן: זה קיים בתקנון.
ארבל אסטרחן: כאמור, העניין הזה מוסדר בתקנון אבל לא בחוק, לא ברור מה הן הסמכויות של זקן חברי הכנסת והאם העובדה שהוא יכול להשתמש בסמכויות שמוקנות על פי דין ליושב ראש הכנסת – מעניקה לו גם את הסמכויות האלה?
ארבל אסטרחן: לכן חשוב לקבוע את הנושא הזה בחוק יסוד.
ארבל אסטרחן: הסעיף השני מדבר על עניין ממלא מקום יושב ראש הכנסת.
ארבל אסטרחן: היום בסעיף 20א לתקנון כתוב שאם יושב ראש הכנסת הודיע שמטעמי בריאות נבצר ממנו למלא את תפקידו - יש פרוצדורה על פיה הסגן ממלא את תפקידו.
ארבל אסטרחן: נתקלנו לאחרונה בבעיה כאשר היושב ראש הנוכחי של הכנסת היה באבל ונדרש ממנו למלא תפקיד של קבלת מכתב התפטרות של חבר הכנסת לשעבר חנן פורת והיתה בעיה כי כתוב:
ארבל אסטרחן: אם נבצר ממנו למלא את תפקידו רק מטעמי בריאות, באותו מקרה לא היה מדובר על עניין מטעמי בריאות, לכן אנחנו רוצים למחוק את המילים: מטעמי בריאות - - -
ארבל אסטרחן: כאשר יושב ראש הכנסת מודיע שנבצר ממנו למלא את תפקידו – הסגן ימלא את מקומו.
בנימין אלון: אם, לדוגמה, פוליטית הוא לא ירצה לאשר מינוי – המילים: נבצר ממנו, לא מספיקות.
בנימין אלון: לכן לפי דעתי צריך לקבוע כאן איזשהו קריטריון.
ארבל אסטרחן: אגב, מדובר או על הודעה של יושב ראש הכנסת או ועדת הכנסת - - -
בנימין אלון: אולי כדאי להחליט שוועדת הכנסת תאשר שנבצר ממנו מלמלא את תפקידו?
בנימין אלון: אם נבצר ממנו למלא את תפקידו לא מחמת בריאות – ועדת הכנסת תקבע.
בנימין אלון: בהקשר הזה של הדברים אני מבקש להביא בפניכם דוגמה של נשיא המדינה שהחליט שהוא לא רוצה לתת פרסים לחושפי שחיתויות והוא עיכב את העניין עד שהעברנו חוק מיוחד שהסמיך את יושב ראש הכנסת לבוא לטקס.
בנימין אלון: מה שאני מתכוון לומר בדבריי אלה הוא שאי אפשר להשאיר עניין כזה לגחמה של היושב ראש.
בנימין אלון: אני מציע שאם זה לא מחמת בריאות – ועדת הכנסת תאשר שנבצר ממנו למלא את תפקידו, כדי שזאת לא תהיה גחמה של יושב ראש הכנסת.
סאלח טריף: נניח שאתה תהיה זקן חברי הכנסת בעוד 10 שנים - - -
בנימין אלון: זה לא קשור לעניין זקן חברי הכנסת.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אם יושב ראש הכנסת לא יכול למלא את תפקידו שלא מטעמי בריאות, בתיקון מציעים שיהיה כתוב לא רק מטעמי בריאות.
בנימין אלון: עד היום, על פי החוק, אם יושב ראש הכנסת לא יכול למלא את תפקידו מחמת בריאות – יש לו ממלא מקום.
בנימין אלון: עכשיו אנחנו מציעים לתקן את העניין הזה כדי שלא יהיה כתוב: מחמת בריאות, אלא יהיה כתוב באופן כללי: נבצר ממנו למלא את תפקידו.
בנימין אלון: אני מציע שוועדת הכנסת תצטרך לאשר את העניין.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: מהנוסח כפי שהוא מוצע יוצא שוועדת הכנסת יכולה להחליט שנבצר מיושב ראש הכנסת למלא את תפקידיו - - -
אני מציע לכתוב: הודיע יושב ראש הכנסת לוועדת הכנסת או שקבעה ועדת הכנסת לבקשת יושב ראש הכנסת - - -
ארבל אסטרחן: בלי היוזמה של הוועדה?
בנימין אלון: נניח שיושב ראש הכנסת לא יהיה מעוניין לעשות פעולה מסויימת - - -
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אם הוא פונה לוועדת הכנסת – אז שיגיד מדוע.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: שינמק.
אריה האן: ברגע שהעניין מועבר לוועדת הכנסת, הוועדה יכולה לשאול את השאלה הזאת.
אריה האן: היא יכולה לבקש ממנו לנמק את בקשתו.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: מדוע שהוא לא ינמק מדוע הוא פונה לוועדת הכנסת?
בנימין אלון: אני מציע שתחשבו על העניין.
בנימין אלון: לפי דעתי צריך להיות איזשהו מנגנון שחסר כאן, לצורך הנושא הזה.
סאלח טריף: לא צריך להגזים.
סאלח טריף: עד היום לא קרה דבר כזה.
בנימין אלון: אני לא רוצה לפגוע ביושב ראש הכנסת הנוכחי אבל אני יכול לדמיין מצב שיושב ראש - - -
סאלח טריף: אם כך איך יהיה הניסוח?
צבי ענבר: נשאיר את המצב הקיים ונוסיף אפשרות אחרת שנבצר ממנו מטעמים אחרים שאינם טעמי בריאות, ואז יהיה צורך לכתוב: על פי הודעתו, באישור ועדת הכנסת.
צבי ענבר: יש שלוש אפשרויות; 1 – יושב ראש הכנסת מודיע שנבצר ממנו למלא את תפקידו מטעמי בריאות; 2 – ועדת הכנסת תקבע שנבצר ממנו למלא את תפקידו מטעמי בריאות; 3 – יושב ראש הכנסת מודיע שנבצר ממנו למלא את תפקידו מטעמים אחרים שאינם טעמי בריאות וועדת הכנסת אישרה.
צבי ענבר: באשר לזקן חברי הכנסת הועלתה אפשרות נוספת - - -
בנימין אלון: האם בקריאה השנייה ובקריאה השלישית אפשר להכניס הסתייגות שזקן חברי הכנסת לא יכהן כנשיא המדינה?
סאלח טריף: לא ניכנס לעניין הזה עכשיו.
צבי ענבר: ההצעה הנוספת היא שיושב ראש הכנסת בפועל יהיה הוותיק מבין חברי הכנסת, ובין בעלי ותק שווה – הקשיש שבהם.
סאלח טריף: בהנחה שזקן חברי הכנסת - - -
צבי ענבר: אגב, הוא יכול להיות חבר כנסת חדש לחלוטין, היו דברים מעולם, ולכן אני מציע לשקול את העניין הזה.
צבי ענבר: בעניין הוותק צריך לקבוע שזה צריך להיות ותק רצוף כלומר מי שכיהן בכנסת הראשונה ואחר כך רק בכנסת החמש עשרה - - -
סאלח טריף: יכול להיות חבר כנסת ותיק שלא כיהן ברציפות אבל הוא מכיר את - - -
צבי ענבר: הוותק של אותו חבר כנסת צריך להיות רצוף ואם הוא חדל להיות חבר כנסת באיזושהי תקופה – רואים אותו כמי שכיהן מאותה כנסת שבה הוא כיהן ברציפות.
בנימין אלון: בשביל מה זה חשוב?
סאלח טריף: לפי דעתי זה לא חשוב.
סאלח טריף: נניח שהיה חבר כנסת כמו רובי ריבלין, שכיהן בעבר, חזר אחרי תקופת מה לכהן כחבר כנסת והוא מכיר את כל הכללים - - -
צבי ענבר: אנחנו צריכים לשאול את עצמנו מי הוא אותו חבר כנסת שמכהן בכנסת ברציפות הכי הרבה זמן?
סאלח טריף: אין צורך בזה.
סאלח טריף: אתה מגזים.
סאלח טריף: הרי כל העניין זמני.
בנימין אלון: נניח שמדובר, תיאורטית, על חבר כנסת שמכהן הכי הרבה זמן בכנסת, והוא לא כיהן בכנסת השנייה, - - -
סאלח טריף: צריך לנסח את הדברים.
צבי ענבר: אני מבין שאתם רוצים שהנוסח יבהיר שחבר הכנסת הוותיק יהיה זה שיש לו הכי הרבה ותק בכנסת.
סאלח טריף: אם יש כמה חברי כנסת ותיקים, ייבחר לתפקיד הקשיש שביניהם.
צבי ענבר: חוק השופטים קובע מי יושב כאב בית הדין במשפט, והוא אומר: כאב בית הדין יהיה תמיד הוותיק שביניהם, ובין בעלי ותק שווה – הקשיש שביניהם.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: הוותיק או זקן?
צבי ענבר: הוותיק.
צבי ענבר: האם להכין את הנוסח הזה בתור אופציה או במקום הנוסח הקיים?
צבי ענבר: או לנסח שתי אופציות?
סאלח טריף: לדעתי צריך להכין תיקון לנוסח הקיים.
סאלח טריף: בישיבה הבאה, כאשר נניח את הנוסח על שולחן הוועדה – נחליט.
אופיר פינס-פז: בוקר טוב, השעה עשר ושתי דקות, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכנסת.
אופיר פינס-פז: הנושא הראשון שעל סדר היום: ערעורים על החלטת יושב ראש הכנסת והסגנים שלא לאשר דחיפות הצעות לסדר היום.
אופיר פינס-פז: הצעה ראשונה של חבר הכנסת מאיר פרוש בנושא: "מינוי נשיא המדינה, ושמירת מעמד הנשיאות".
אופיר פינס-פז: חבר הכנסת מאיר פרוש איננו, הערעור נדחה.
דני נווה בנושא: אנחנו עוברים לערעורו של חבר הכנסת רחבעם זאבי בנושא:
דני נווה בנושא: אי ביצוע הריסת בנייה בלתי חוקית", בבקשה.
דני נווה בנושא: חבר הכנסת דני נווה, הערעור נדחה, לא היית כאן בזמן.
דני נוה: באמת, עניין של דקה, הרי היית יחד אתי באותו דיון.
אופיר פינס-פז: נכון, אבל אני הגעתי בזמן ואתה לא.
אופיר פינס-פז: השעה עשר ושתי דקות.
דני נוה: אתה עומד על שתי דקות, זה לא הוגן.
אופיר פינס-פז: זה לא הוגן במיוחד אבל זה על פי הכללים.
דני נוה: חבל שבנושא כזה נאמר לגברת בתיה ארד, שבגלל שתי דקות הנושא שלה לא יעלה, והחלטת להפיל את העניין.
אופיר פינס-פז: בשום פנים ואופן, נשיאות הכנסת דנה אתמול בעניין הזה ארוכות, קיימה הצבעה, החליטה ברוב קולות לא לתמוך בבקשה שלך ואתה לא הגעת לערעור בזמן.
רחבעם זאבי: הגשתי הצעה דחופה לסדר על סמך פנייתו של היועץ המשפטי לממשלה, מר אליקים רובינשטיין, אשר פנה אל רשויות החוק בישראל ואמר שעושים אותן לחוכא ואטלולא.
רחבעם זאבי: מצד אחד, משקיעים הרבה כסף, עבודה וכוח כדי לפסוק על הריסת בתים בבנייה בלתי חוקית.
רחבעם זאבי: ומצד שני, הביצוע לא מתבצע מטעמים השמורים עם רשויות החוק.
רחבעם זאבי: אני יודע שהבעיה היא חמורה שבחמורות, רק במרחב הנגב ישנם 24 אלף בתים כאלה.
רחבעם זאבי: הנושא דחוף וחשוב לדעת כולם.
רחבעם זאבי: הנושא עלה אתמול בנשיאות הכנסת והנשיאות ביטלה זאת על ידי כך שהעבירה את הנושא לדיון דחוף בוועדת הפנים.
רחבעם זאבי: השיטה הזאת מקובלת עליי כי הכנסת במליאה "סתומה", ימי רביעי הם עמוסים, מסיימים מאוחר, אני מקבל זאת.
רחבעם זאבי: אבל אתמול בלילה גיליתי שיש נייר של נשיאות הכנסת שאומר, מה שמועבר לוועדת הפנים - רק פניות של שני חברי כנסת ערביים.
אופיר פינס-פז: בשום פנים ואופן, אני לא אתן לזה יד.
רחבעם זאבי: לנושא הזה יש שני היבטים, היבט אחד כפי שהערבים רואים אותו, ומבחינתם בצדק, זה כואב להם, והיבט שני, היבט של החוק, של המדינה, של שמירת אדמות הלאום.
רחבעם זאבי: אי אפשר שהנשיאות תחליט, שהיא מעבירה לדיון בוועדת הפנים רק את ההיבט האחד, זאת גישה גזענית מצד יושב ראש הכנסת, גזענית כלפי.
רחבעם זאבי: לכן ערערתי ואני תובע אחת מהשתיים, או שיתקיים דיון במליאה ויקבלו את הערעור שלי, או שיתנצלו בפניי ויעבירו את הנושא לוועדת הפנים, כפי שהעבירו את פניותיהם של עמיתי, חברי הכנסת הערביים.
אופיר פינס-פז: ראשית, אני רוצה לומר לך, שאתה צודק בערעורך במאת האחוזים למרות שאני בעמדה אחרת אבל זה ממש לא רלבנטי.
אופיר פינס-פז: היו חמש הצעות בנושא הזה ונשיאות הכנסת החליטה שלא לדון בזה במליאה מכיוון שאושרו כבר שש הצעות, הצעה אחת יותר ממה שהממשלה מסכימה בדרך כלל.
רחבעם זאבי: את זה אני מקבל.
אופיר פינס-פז: לכן אני קובע בהסכמתכם, שכל ההצעות בנושא הזה יעברו כהצעה דחופה לוועדת הפנים וועדת הפנים תקיים דיון בעניין, תוך שבוע מאתמול, על פי התקנון.
אופיר פינס-פז: כל ההצעות של כל המגישים עוברות לוועדת הפנים.
רחבעם זאבי: אני מקבל את הסיכום שלך, אבל אני מבקש תוספת, להעביר ליושב ראש הכנסת את מחאתי על כך, שהוא בוחר מתוך חמישה מציעים את מי כן להעביר ואת מי לא להעביר.
רחבעם זאבי: לא יכולה להיות בחירה כזאת, דין שווה לכולם.
רחבעם זאבי: אגב, כך הייתי נלחם אם היו מאשרים את הצעתי ולא היו מאשרים אותה הצעה של מישהו אחר.
אופיר פינס-פז: אני מסכים אתך, אין בכלל ויכוח בעניין.
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אני חושב שאפשר לקבל החלטת נוהל, שכאשר מעבירים לדיון מהיר ויש מספר הצעות באותו נושא, כל ההצעות עוברות אוטומטית לדיון המהיר.
אופיר פינס-פז: אנחנו עוברים לערעורו של חבר הכנסת גנדי ריגר בנושא: "סכנה לפיטורי מאות עובדים עקב סגירת מפעל לבידי אשקלון".
טלב אלסאנע: חבר הכנסת פינס, לפני כן ברשותך, הגעתי לדיון במיוחד בשל הערעור שלי ובגלל עניין של שניות פספסתי.
אופיר פינס-פז: יש כללים, את הישיבה פתחתי לא בשעה עשר אלא בעשר ושתי דקות, יש כאן עדים, לא היו כאן חברי הכנסת פרוש, דני נווה וגם אתה לא היית.
אופיר פינס-פז: זה הנוהל.
אופיר פינס-פז: דחיתי גם את חבר הכנסת דני נווה, שהלך מכאן בכעס רב, אבל אלא הכללים.
טלב אלסאנע: מאחר ומדובר בעניין חשוב מאוד שנמצא על סדר היום הלאומי, עניין נשיא המדינה, אני מבקש בכל זאת לאפשר לי לנמק את נימוקיי, אקבל את החלטת ועדת הכנסת.
טלב אלסאנע: ועדת הכנסת עדיין בנושא הערעורים, זה לא שהוועדה סיימה לדון בנושא ועברה לנושא אחר.
אופיר פינס-פז: אין כאן דבר חדש, זה תמיד כך, עוברים על סדר הערעורים כפי שהוא נכתב על ידי מנהלת הוועדה, וכאשר המציע על פי הסדר לא נמצא, ההצעה נופלת.
טלב אלסאנע: הערעור שלי הוא באותו נושא של חבר הכנסת מאיר פרוש.
אופיר פינס-פז: אבל גם חבר הכנסת פרוש לא נמצא כאן.
אופיר פינס-פז: אני מבקש שלא תתעקש בעניין, אם אתה רוצה, תעלה את נושא נשיא המדינה בתוך הצעה רגילה.
אופיר פינס-פז: "סכנה לפיטורי מאות עובדים עקב סגירת מפעל לבידי אשקלון":
גנדי ריגר: מדובר בנושא חשוב מאוד של עובדים שיכולים להיזרק לרחוב, שכחנו מה קורה במדינה ומה מצב המובטלים?
גנדי ריגר: ישנה סכנה של 200 עובדים שיכולים להיות מובטלים.
אופיר פינס-פז: ישיב חבר הכנסת שמואל הלפרט, נציג נשיאות הכנסת.
שמואל הלפרט: הנושא חשוב מאוד, מתקבלות עשרות פניות של נושאים דחופים לסדר היום, אבל הנשיאות לא מאשרת יותר מחמש הצעות והפעם היא אישרה שש הצעות.
שמואל הלפרט: ההצעות אושרו על ידי הסכמה או על ידי הצבעה.
שמואל הלפרט: היו עוד עשרות הצעות שלא אושרו מכיוון שאין אפשרות לאשר יותר מחמש הצעות, מקסימום שש הצעות, ולכן ההצעה הזאת לא אושרה, כולל הצעה שלי.
אופיר פינס-פז: יש לנו אפשרות להעביר את הנושא לדיון מהיר בוועדה, למשל לוועדת העבודה והרווחה?
סגן מזכיר הכנסת דוד לב: זה צריך להגיע מנשיאות הכנסת.
אופיר פינס-פז: חבר הכנסת גנדי ריגר, אתה מסתפק בתשובה?
גנדי ריגר: כן, אבל מה ניתן לעשות?
אופיר פינס-פז: אתה יכול לקבל הצעה רגילה לסדר על חשבון סיעת "ישראל בעלייה".
אופיר פינס-פז: תבדוק עם הסיעה שלך, יכול להיות שיש אפשרות כזאת.
שמואל הלפרט: קח הצעה רגילה וגם אני אצטרף אליה.
אופיר פינס-פז: קביעת ועדה לדיון בהצעת חוק
אברהם פורז: את הצעת החוק של חבר הכנסת אופיר פינס פז, בנושא מידע על סכנות של טלפונים ניידים, אני מבקש שהנושא יידון בוועדת הכלכלה.
אברהם פורז: ועדת הכלכלה היא הוועדה שבתחום סמכותה משק התקשורת, משרד התקשורת וכל נושא התקשורת.
אברהם פורז: גם בעבר קיימנו ישיבות יחד עם החברות הסלולאריות ועם גורמים שונים.
אברהם פורז: אין כאן עניין של טכנולוגיה ואין כאן גם תגלית מדעית, זה עניין בסמכותה של ועדת הכלכלה ולכן אני מבקש שהנושא יידון בוועדת הכלכלה.
ענת מאור: אני חושבת שוועדת הכנסת צריכה להשכיל ולעשות את המיפוי של ועדות הכנסת ואת חלוקת הסמכויות בצורה רצינית.
ענת מאור: אני מתקשה להבין, הכיצד מצד אחד עושים מחקרים וועדת המדע היא אחת הוועדות שנמצאות בעדיפות ולבסוף לא עושים מיפוי של חלוקת הסמכויות ומיפוי של חלוקת החקיקה.
ענת מאור: אין טעם להקים סתם ועדות.
ענת מאור: על פי מיטב הבנתי, ועדת המדע עושה עבודתה בצורה רצינית וטובה, אין ספק שאם הוסיפו את ועדת המדע הדבר מחייב מיפוי אחר של התחומים השונים.
ענת מאור: אני רוצה להזכיר את העברת הסמכויות מוועדת החינוך והתרבות, מה שנעשה בממשלה לא התבצע בכנסת.
ענת מאור: כמו כן, אני רוצה להבהיר שהוועדה דנה בנושאים חשובים כמו ניתוח איברים, מחקר על סכנות קרינה, יש לי מספיק עבודה מאשר להגיע בכל שבוע לוועדת הכנסת ולהתווכח כאן, אבל הגעתי בגלל כבוד הוועדה.
ענת מאור: אני מסכימה עם חבר הכנסת פורז, ששני החוקים צריכים להיות ביחד, או בוועדת המדע או בוועדת הכלכלה, אבל שני החוקים באותה ועדה.
אופיר פינס-פז: אני דווקא חשבתי שיהיה נכון ששתי הוועדות תתעסקנה בעניין הזה, כל ועדה בהצעה אחרת.