GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אברהם פורז: צריך לקבוע את העניין הזה לתחילת הישיבה, אני אגייס את כל הכוחות שאני יכול - - -
סאלח טריף: הודעתי עוד בשבוע שעבר על הרוויזיה, היא נקבעה להיום כסעיף רביעי בסדר היום ולמען הסר ספק אני מבקש להוסיף ולומר שחבר הכנסת שלום שמחון ביקש ממני בהתחלת הישיבה להצביע אבל סרבתי בגלל שסדר היום כבר נקבע מראש.
סאלח טריף: הודעתי שבעוד שעה נצביע ולצורך העניין אני מוכן שנעשה בשעה שתים עשרה ורבע הפסקה לצורך ההצבעה.
אברהם פורז: אם אתה רוצה להיות הגון תקבע מועד אחר, מצדי זה יכול להיות מחר, ובלבד שהנושא הזה ייקבע בתחילת סדר יומה של ישיבת ועדת הכנסת כיוון שמדובר על חוק כבד עם השלכות שונות.
סאלח טריף: אני מבקש לציין בהקשר הזה של הדברים כי מותר לחבר הכנסת פורז להגן על עמדתו, אגב הוא עושה זאת בחירוף נפש, יחד עם זאת מותר לי לדחות את בקשתו.
סאלח טריף: אני מודיע שבעוד שלוש דקות נצביע על הרוויזיה ומבקש שעכשיו תאפשרו לנו להמשיך את הדיון בהצעת חוק הכנסת (היועץ המשפטי לכנסת).
סאלח טריף: הצעת חוק הכנסת (היועץ המשפטי לכנסת) – הכנה לקריאה ראשונה (המשך מעמוד 25)
אלי בן-מנחם: כאשר דיברנו על עניין ההתייצבות בהליך שמובא בפני בית המשפט החלטנו שליועץ המשפטי לכנסת תהיה באופן אוטומטי סמכות וכוח לייצג את הכנסת לכן אני לא מבין בשביל מה צריך את סעיף קטן (ג) בעמוד 2 של הצעת החוק.
דוידה לחמן-מסר: מדובר על התייצבות בהליך שמנהלים צדדים, כשהכנסת היא לא צד להליך.
דוידה לחמן-מסר: הוויכוח מתנהל לגבי השאלה האם תוקנה ליועץ המשפטי לכנסת סמכות להתייצב בתביעת דיבה של חבר כנסת אחד נגד חבר כנסת אחר, וזה משהו אחר.
סאלח טריף: אני מבקש את סליחת
סאלח טריף: כם אבל נפסיק את הדיון בנושא הזה לדקות ספורות ונעבור להצבעה על הרוויזיה על החלטת ועדת הכנסת בדבר קביעת ועדות לדיון בהצעות חוק.
סאלח טריף: רוויזיה על החלטת ועדת הכנסת בדבר קביעת ועדות לדיון בהצעות חוק
סאלח טריף: להזכירכם, מדובר על הצעת חוק עיגון ורישום זכויות החקלאים בקרקע - - -
אברהם פורז: השאלה הראשונה שצריכה להישאל בהקשר הזה של הדברים היא האם צריך לקיים את הרוויזיה?
סאלח טריף: מדובר על הצעת חוק עיגון ורישום זכויות החקלאים בקרקע, התש"ס-1999, של חבר הכנסת שלום שמחון וקבוצת חברי כנסת – פ/957, והצעת חוק עיגון ורישום זכויות החקלאים בקרקע, התש"ס-2000, עוד חוק של חבר הכנסת שלום שמחון וקבוצת חברי כנסת – פ/1330.
סאלח טריף: אני מבקש לדעת מי בעד ההצעה לקיים את הרוויזיה?
סאלח טריף: אני מעמיד את השאלה הזאת להצבעה.
סאלח טריף: בבקשה להצביע.
סאלח טריף: שתי הצעות החוק נשארות בוועדת הכספים.
סאלח טריף: נחזור לדיון על הצעת חוק הכנסת (היועץ המשפטי לכנסת), הכנה לקריאה ראשונה.
סאלח טריף: הצעת חוק הכנסת (היועץ המשפטי לכנסת) – הכנה לקריאה ראשונה (המשך מעמוד 28)
יהושע שופמן: אשר לשאלתו של יושב ראש הישיבה בקשר להצעות חוק שיש להן שינויים משמעותיים בסדרי הדיון בבתי המשפט אני מבקש לציין שאכן נהוג להתייעץ עם נשיא בית המשפט העליון שמביע את דעתו - - -
סאלח טריף: מה בקשר העניין שעליו אנחנו דנים?
יהושע שופמן: אני סבור שהדבר כדאי מאד.
סאלח טריף: אנחנו צריכים לפנות בנושא הזה למר אהרון ברק כדי לשמוע מה דעתו בסוגייה הזאת.
ארבל אסטרחן: הכנסת לא יכולה להחליט בעצמה?
סאלח טריף: אני מבקש לשמוע את דעתו כנשיא בית המשפט העליון כיוון שהיא חשובה לצורך ההכרעה.
סאלח טריף: אני מתלבט בין הדעה שלנו לבין דעת הממשלה כפי שהיא הובעה במהלך הישיבה הזאת ואני רוצה לשמוע את חוות דעתו.
סאלח טריף: האם הבקשה שלי מקובלת עליכם?
סאלח טריף: אם כך היועץ המשפטי של הכנסת יגיש את הבקשה הרלוונטית למר ברק.
סאלח טריף: נעבור לסעיף 17 של הצעת החוק, בעמוד 3.
סאלח טריף: אני מבין שאין בעיה עם נושא הכשירות.
סאלח טריף: "על מועמד לתפקיד היועץ המשפטי לכנסת להיות אזרח ישראל בעל כשירות לכהן כשופט בית המשפט העליון כאמור בסעיפים 2(1) או 2(2) לחוק בתי המשפט (נוסח משולב), התשמ"ד-1984, ובלבד שבשנה הקודמת להצגת מועמדותו לא היה פעיל בחיים הפוליטיים.
יהושע שופמן: סליחה, צריך לחזור לסעיף 15 שהוא בעייתי.
יהושע שופמן: כפי שכבר ציינתי, אני בעד שקיפות אבל פה כתוב: "הוועדה תקבע את סדרי עבודתה, ובלבד שלא יובא עניינו של מועמד לדיון בפניה, אלא לאחר שהודעה בדבר היותו מועמד פורסמה ברשומות.
יהושע שופמן: ".
יהושע שופמן: כפי שאמרתי, הסעיף הזה נחשב לבעייתי שכן אם הוועדה רוצה להציע שמות - - -
סאלח טריף: אני בעד שקיפות אבל אינני מבין היכן קיימת בעיה?
יהושע שופמן: הוועדה לא תמליץ על מועמד אלא לאחר שהודעה בדבר היותו מועמד תתפרסם ברשומות.
סאלח טריף: הערתך מקובלת עליי.
סאלח טריף: הוועדה יכולה לדון בעניינו של מועמד אבל לא לקבוע - - -
יהושע שופמן: אם מועמדותו נפסלת, חבל לפרסם את שמו בכל העולם.
סאלח טריף: כאמור, הערתך מתקבלת והסעיף יתוקן בהתאם.
סאלח טריף: נעבור לסעיף 17 – כשירות, ואני מפנה את תשומת לבכם למילים: "...
סאלח טריף: ובלבד שבשנה הקודמת להצגת מועמדותו לא היה פעיל בחיים הפוליטיים.
סאלח טריף: צריך להרחיב את העניין הזה.
דוידה לחמן-מסר: מה זאת אומרת שהוא לא היה פעיל בחיים הפוליטיים?
דוידה לחמן-מסר: אם מדובר על חבר מרכז מפלגה או על חבר בגוף בוחר, לא היה מועמד לפריימריז, - כל זה בסדר, אבל מה פירוש המילים: "לא היה פעיל בחיים הפוליטיים"?
דוידה לחמן-מסר: לדוגמה, המועמד ארגן חוגי בית - - -
סאלח טריף: לדוגמה, מישהו שהיה מועמד של איזושהי מפלגה לאיזשהו תפקיד או חבר פעיל באחד ממוסדות המפלגה - - -
דוידה לחמן-מסר: או פריימריז.
סאלח טריף: נניח שהאיש היה מועמד של מפלגה מסויימת להיות ראש הוועדה לענייני מפלגה, לדוגמה.
סאלח טריף: הכוונה היא למועמד של מפלגה לאיזשהו תפקיד או שהוא היה חבר פעיל באחד ממוסדות המפלגה.
דוידה לחמן-מסר: עצם השתייכותו של אדם למפלגה לא תחשב להיותו פעיל בחיים הפוליטיים.
סאלח טריף: אנחנו צריכים להבהיר שחברות במפלגה לא פוסלת מועמדותו של אדם.
ארבל אסטרחן: זאת היתה הצעתו של יושב ראש הכנסת.
אלי בן-מנחם: שנה נחשבת לפרק זמן מספיק.
סאלח טריף: לא; צריך לחשוב על תקופת צינון יותר גדולה ולכן אני מציע שלוש שנים.
אלי בן-מנחם: עם כל הכבוד אני סבור שמדובר ביותר מדי זמן.
סאלח טריף: אם כך חבר הכנסת גפני יכריע בעניין.
סאלח טריף: מה דעתך, חבר הכנסת גפני?
סאלח טריף: נעבור לסעיף 18 של הצעת החוק – משך כהונה.
דוידה לחמן-מסר: יש לי בעיה עם הסעיף הזה; הקושי שלי מתבטא בעניין התלות ואני לא יודעת מה הפיתרון שאפשר לקבל בסוגייה הזאת - - -
סאלח טריף: הפיתרון פשוט והוא שוועדת הכנסת תאשר את המשך הכהונה.
דוידה לחמן-מסר: ועדת הכנסת נחשבת לסופר פוליטית.
סאלח טריף: ועדת הכנסת איננה נחשבת לסופר פוליטית כיוון שהיא מייצגת את כל הסיעות.
סאלח טריף: להיפך; יש בה איזון.
דוידה לחמן-מסר: באיזה רוב?
סאלח טריף: ברוב של חברי הוועדה.
דוידה לחמן-מסר: אני רוצה לומר לכם מה מטריד אותי, ואגב, זה רק על בסיס הניסיון של העבר.
דוידה לחמן-מסר: קשה מאד לדעת מה כל אחד אומר עליך - - -
סאלח טריף: אנחנו מבינים מה שאת רוצה לומר עוד קודם שהספקת לומר זאת לכן אני אומר שאם מדובר רק על יושב ראש הכנסת לבד, תיווצר בעיה של תלות - - -
דוידה לחמן-מסר: גם חברי הוועדה.
סאלח טריף: בוועדה הזאת רשומים 25 חברי ועדה - - -
יהושע שופמן: אז אתה צריך למצוא חן בעיני 13 חברים לפחות.
יהושע שופמן: אני חייב לומר בהקשר הזה של הדברים כי אחד מהתפקידים של היועץ המשפטי לכנסת הוא גם להגיד: לא.
סאלח טריף: ועדת הכנסת נחשבת לכנסת זוטא.
דוידה לחמן-מסר: האם מדובר כאן על הארכת הכהונה או על הפסקתה?
סאלח טריף: הארכה.
דוידה לחמן-מסר: היועץ המשפטי לכנסת יתמנה לחמש שנים והארכה תתקבל רק ברוב של שני שליש - - -
סאלח טריף: להזכירכם, אנחנו מדברים על יועץ משפטי לכנסת שכבר מכהן כמה שנים טובות בתפקידו ועוד ימשיך לכהן ואני מבקש לציין שבעיות כאלה לא עולות מדי יום ביומו.
סאלח טריף: אנחנו חושבים יותר מדי על בעיות שיכולות להתעורר וזה לא צריך להיות כך כיוון שמדובר על תהליך סינון אדיר ועל החלטות שונות לכן לא כדאי לעבור לבעייתיות קיצונית שיכולה להיווצר בכל מה שקשור למשך כהונתו של היועץ המשפטי לכנסת.
סאלח טריף: עניין התלות שהעלית, נכון, לכן אני מציע שוועדת הכנסת תחליט ולא אדם אחד.
דוידה לחמן-מסר: אז אתה כופה את העניין על יושב ראש הכנסת שהוא לא שותף להליך בכלל.
סאלח טריף: מה אפשר לעשות?
דוידה לחמן-מסר: צריך לחשוב על זה.
סאלח טריף: לא מדובר על פקיד בכנסת שיושב ראש הכנסת יכול למנות או לפטר.
סאלח טריף: הכנסת צריכה להיות מרוצה מעבודתו של היועץ המשפטי לכנסת כדי שהוא יוכל להמשיך למלא את תפקידו, וזה עניין של ועדת הכנסת.
דוידה לחמן-מסר: מה עם יושב ראש הכנסת?
סאלח טריף: יושב ראש הכנסת צריך להיות מרוצה מעבודתו.
משה גפני: כשאנחנו מדברים על הארכת כהונה של היועץ המשפטי לכנסת צריך לקחת בחשבון שיכול יושב ראש הכנסת לבוא לוועדת הכנסת ולומר: רבותיי, אני לא יכול להמשיך לעבוד עם האיש הזה.
סאלח טריף: יכול גם לקרות מקרה הפוך, שיושב ראש הכנסת ימליץ בפני ועדת הכנסת, ואז תישאל השאלה מה קורה אם הוא לא ימליץ?
סאלח טריף: אני מציע שיושב ראש הכנסת ימליץ לוועדת הכנסת על הארכת כהונתו ובמידה והוא לא ימליץ – ועדת הכנסת תוכל ליצור הליך של דיון להארכת הכהונה.
דוידה לחמן-מסר: איך מרגיש אדם שיושב ראש הכנסת לא רוצה להמשיך לעבוד אתו וועדת הכנסת כן מאשרת את הארכת כהונתו?
סאלח טריף: יכול להיות שהוא בעצמו יבקש להתפטר מכהונתו ואז הבעיה תיפתר מאליה.
משה גפני: יושב ראש הכנסת ימליץ לוועדת הכנסת - - -
סאלח טריף: ואם אותו איש לא יומלץ על ידי יושב ראש הכנסת – ועדת הכנסת תהיה רשאית לדון בהארכת כהונתו.
דוידה לחמן-מסר: נניח שיושב ראש הכנסת התחלף, - - -
סאלח טריף: לפי המסורת שקיימת בכנסת יושב ראש הכנסת לא בוחר כל פעם מחדש מנגנון - - -
דוידה לחמן-מסר: לכן צריך לתת לו את זכות ההמלצה, אני מסכימה עם זה אבל אם אתה שואל מה עדיף, ועדת הכנסת עם יושב ראש הכנסת או בלי היושב ראש, כי אז התשובה שלי היא: בלי היושב ראש.
דוידה לחמן-מסר: אם נותנים ליושב ראש הכנסת את הטריגר להליך, שזאת ההמלצה שלו, מבחינתי זאת התלות שרצינו לברוח ממנה.
סאלח טריף: לכן אני מדבר על הליך מאזן.
דוידה לחמן-מסר: לי עדיפה ועדת הכנסת ושהיושב ראש, אם הוא חושב - - -
סאלח טריף: אני מבקש מגברת ארבל אסטרחן שתודיע ליושב ראש הכנסת שוועדת הכנסת תהיה מוסמכת לאשר את המשך כהונתו של היועץ המשפטי לכנסת.
סאלח טריף: נעבור לסעיף 19 - תלות.
סאלח טריף: "במילוי תפקידו לא יונחה היועץ המשפטי לכנסת אלא על ידי הדין.
משה גפני: מה פירוש הסעיף הזה?
דוידה לחמן-מסר: זה הסעיף שמדבר על העיקרון של אי התלות.
יהושע שופמן: מה הסנקציה?
יהושע שופמן: ואם הוא כן יהיה פעיל בחיים הפוליטיים?
סאלח טריף: זאת רק אמירה, יחד עם זאת אני סבור שהיא נכונה.
סאלח טריף: סעיף 12 – תום הכהונה – "כהונת היועץ המשפטי לכנסת פוקעת – (1) בתום תקופתה; (2) בהתפטרותו; (3) בהעברתו מכהונתו.
סאלח טריף: סעיף 22 – העברה מכהונה "יושב ראש הכנסת לא יעביר את היועץ המשפטי לכנסת מכהונתו, אלא לאחר שנועץ בוועדה הציבורית ולאחר הענקת זכות שימוע ליועץ המשפטי לכנסת, הן בפני הוועדה והן בפניו, אם – (1) עשה מעשה שאינו הולם את מעמדו;..."
יצחק גאגולה: מה פירוש הסעיף הזה?
יהושע שופמן: הוא מנוסח הפוך על הפוך.
סאלח טריף: "(2) נבצר ממנו דרך קבע למלא את תפקידו; (3) מתקיימים נגדו הליכים פליליים כמשמעותם בסעיף 7(א)(2).
סאלח טריף: סעיפים קטנים (2) ו-(3) ברורים לחלוטין, אבל סעיף קטן (1) לא ברור.
סאלח טריף: מה פירוש המילים: "עשה מעשה שאינו הולם את מעמדו"?
ארבל אסטרחן: יושב ראש הכנסת יצטרך להיוועץ בוועדה הציבורית.
יצחק גאגולה: מי יקבע לגבי העניין הזה?
יצחק גאגולה: ועדת הכנסת?
ארבל אסטרחן: הוא צריך להיוועץ בוועדה הציבורית, נותנים זכות שימוע - - -
סאלח טריף: אני מציע למחוק את סעיף קטן ( 1) – "עשה מעשה שאינו הולם את מעמדו;".
אלי בן-מנחם: צריך למחוק גם את עניין ההיוועצות עם הוועדה הציבורית.
יהושע שופמן: לא, כיוון שהיא זאת שמגנה עליו.
דוידה לחמן-מסר: מה היא נקודת המוצא שלכם?
דוידה לחמן-מסר: - העברה מכהונה.
דוידה לחמן-מסר: לכן אם על עובד מדינה חלים הדינים של עובדי מדינה - - -
סאלח טריף: מדובר על היועץ המשפטי לכנסת שהוא מכהן במעמד מיוחד לכן ראוי שיהיה ברור - - -
יהושע שופמן: על פי ועדת שמגר הממשלה רשאית, בהתייעצות עם הוועדה, להפסיק את הכהונה אם יש חילוקי דעות מהותיים או שהוא עשה מעשה שאיננו הולם את תפקידו - - -
סאלח טריף: אם כך כדאי שהסעיף הזה יישאר.
סאלח טריף: להזכירכם, מחקנו את סעיף קטן (1) – "עשה מעשה שאינו הולם את מעמדו;".
יהושע שופמן: היועץ המשפטי לכנסת יכול להשתולל לגמרי אבל אם רוצים להגן עליו אז צריך להשאיר את הסעיף או להתנות אותו בהסכמת הוועדה.
אלי בן-מנחם: בהסכמת הוועדה, לא בהתייעצות אתה.
סאלח טריף: בהסכמת הוועדה.
משה גפני: מדוע לא מוזכר הסעיף בדבר חילוקי דעות מהותיים, כמו שהוא קיים לגבי היועץ המשפטי לממשלה?
יהושע שופמן: הכנסת היא גוף קולגיאלי עם קואליציה ואופוזיציה - - -
משה גפני: האופוזיציה, הקואליציה וועדת הכנסת מחליטים שהיועץ המשפטי לכנסת חלוק על הכנסת בדברים מהותיים.
אלי בן-מנחם: הסכמה פירושה - - -
יהושע שופמן: לא כותבים בחוק מילים שלא יודעים איך לפרש אותן.
יהושע שופמן: התייעצות היא התייעצות, והסכמה היא הסכמה.
סאלח טריף: סעיף 23 – השעייה "יושב ראש הכנסת רשאי להשעות את היועץ המשפטי לכנסת, אם מתקיימים נגדו הליכים פליליים כמשמעותם בסעיף 7(א)(2) או מתקיימת נגדו חקירה שיש בה כדי להביא לקיום הליכים או החקירה כאמור, בעבירה שיש עימה קלון – ישעה יושב ראש הכנסת את היועץ המשפטי לכנסת לתקופה כאמור.
אלי בן-מנחם: בהסכמת הוועדה הציבורית.
יהושע שופמן: לבד?
סאלח טריף: אם מתקיימים נגדו הליכים פליליים או מתקיימת נגדו חקירה – האם יעלה על הדעת שהיועץ המשפטי לכנסת לא ישעה את עצמו?
סאלח טריף: זה ברור מאליו.
סאלח טריף: אין שום בעיה עם העניין הזה.
אלי בן-מנחם: צריך להוסיף את החובה כפי שהיא נקבעה לגבי סעיף 22.
סאלח טריף: ברגע שתתנהל נגד היועץ המשפטי לכנסת חקירה או שיאשימו אותו – ברור שהוא ישעה את עצמו.
דוידה לחמן-מסר: הבעיה שלי היא לגבי הרישא של הסעיף כיוון שיושב ראש הכנסת רשאי להשעות את היועץ המשפטי לכנסת סתם, לא משנה באיזה עבירה פלילית מדובר.
דוידה לחמן-מסר: מה פירושו של סעיף 7(א)(2)?
ארבל אסטרחן: מדובר על מצב שאחרי הגשת כתב האישום.
ארבל אסטרחן: זאת לא חקירה.
דוידה לחמן-מסר: ואם מדובר, לדוגמה, על כתב אישום באשר לבנייה בלתי חוקית?
סאלח טריף: מדובר על עבירה שיש עימה קלון.
ארבל אסטרחן: אז חייבים להשעות אותו.
ארבל אסטרחן: אם מדובר על סתם עבירה פלילית, יושב ראש הכנסת רשאי להשעות אותו.
סאלח טריף: סעיף 24 – המשנה ליועץ המשפטי לכנסת "(א) יושב ראש הכנסת ימנה, על פי הצעת היועץ המשפטי לכנסת, משנה ליועץ המשפטי לכנסת.
סאלח טריף: (ב) על המשנה ליועץ המשפטי לכנסת להיות בעל כשירות לכהן כיועץ המשפטי לכנסת.
דוידה לחמן-מסר: מה פירוש הסעיף הזה?
דוידה לחמן-מסר: יושב ראש הכנסת ממנה אותו?
דוידה לחמן-מסר: אם כך אנחנו חוזרים על כל הסיפור מההתחלה.
דוידה לחמן-מסר: מה התפקיד שלו, מה התוכן שלו, מה הסמכויות של המשנה?
סאלח טריף: "(ג) נתפנה מקומו של היועץ המשפטי לכנסת וכל עוד היועץ המשפטי החדש לא החל לכהן או נעדר היועץ המשפטי לכנסת מהארץ, הושעה או נבצר ממנו זמנית למלא תפקידו, ימלא המשנה לו את התפקידים המוטלים על היועץ המשפטי לכנסת, וישתמש בסמכויות הנתונות לו לפי כל דין.
סאלח טריף: אני לא סבור שיש כאן בעיה.
יהושע שופמן: יש פה תפקיד סטטוטורי.
יהושע שופמן: מקובל כיום שעובדי ציבור מתמנים על פי מכרז או שהם מתמנים אחרי סינון כלשהו של ועדת חיפוש או ועדה לבדיקת כישורים.
יהושע שופמן: כאן מדובר על יושב ראש הכנסת ועל היועץ המשפטי לכנסת בלי לתת הזדמנות לאנשים אחרים, בלי בדיקה - - -
דוידה לחמן-מסר: נקודת המוצא שלנו היא שהלשכה המשפטית של הכנסת צריכה להיות לשכה מקצועית בלתי תלויה שתיתן את השירותים המשפטיים הטובים ביותר.
דוידה לחמן-מסר: אבל כאן יש מצב של מינוי פרסונלי של יושב ראש הכנסת לא מבין חברי הלשכה.
דוידה לחמן-מסר: אם הייתם אומרים שהמינוי יעשה מבין חברי הלשכה המשפטית שממילא כולם נבחרים על פי מכרז – אין בעיה, אבל לכאורה מהסעיף הזה עולה שיושב ראש הכנסת יכול לגייס מהשוק הפרטי אדם לתפקיד משנה ליועץ המשפטי לכנסת עוקף ועדת המינויים, עוקף הכנסת, רק על בסיס עמדתו שלו.
סאלח טריף: איך את מציעה לתקן את הסעיף הזה?
סאלח טריף: אבל אם בכל זאת רוצים להביא מישהו מבחוץ?
דוידה לחמן-מסר: אז צריך להעביר אותו דרך מכרז או דרך הוועדה - - -
אלי בן-מנחם: גב' לחמן-מסר צודקת.
סאלח טריף: אם לא ייבחר אדם מתוך הלשכה המשפטית של הכנסת – הוא יצטרך לעבור את ועדת החיפוש.
אלי בן-מנחם: זאת, כאמור, במידה ואין מישהו מתאים בתוך הלשכה המשפטית של הכנסת ולדעתי לא יכול להיווצר מקרה כזה.
סאלח טריף: או שיפורסם מכרז כדין.
סאלח טריף: מכל מקום אם מוצאים מועמד מתוך הלשכה המשפטית של הכנסת והיועץ המשפטי של הכנסת ממליץ עליו ויושב ראש הכנסת מאשר אותו - - -
דוידה לחמן-מסר: צריך לכתוב זאת.
סאלח טריף: גב' ארבל אסטרחן תנסח את הדברים.
סאלח טריף: מכל מקום אם המועמד לא יהיה מתוך הלשכה המשפטית של הכנסת, המשנה ימונה בהתאם לאותו הליך.
דוידה לחמן-מסר: יש לי בעיה עם חלוקת התפקידים בתוך הלשכה שכן ממה נובע החשש שלי?
דוידה לחמן-מסר: קיים מבנה היררכי בתוך הלשכה - - -
סאלח טריף: אינני רוצה שניכנס לעניין הזה עכשיו.
דוידה לחמן-מסר: היו דברים מעולם.
סאלח טריף: כאמור, אינני רוצה להיכנס לנושא הזה עכשיו כיוון שהוא לא ראוי.
יהושע שופמן: המבנה ההיררכי נובע מהחוק והיועץ המשפטי לכנסת צריך להעזר במשנה או ביועצים המשפטיים של הוועדות.
יהושע שופמן: יכול להיות שמה שגב' דוידה לחמן-מסר מציעה יכול לבוא כדי ביטוי - - -
דוידה לחמן-מסר: בעדינות.
סאלח טריף: ומה שאתם מדברים עליו לא כתוב?
סאלח טריף: אבל הוא ברור לחלוטין.
דוידה לחמן-מסר: זה לא כתוב.
יהושע שופמן: אם זה לא כתוב - משמעותו שזה לא קיים.
סאלח טריף: איפה כתוב שהיועץ המשפטי לממשלה יעמוד בראש התביעה?
יהושע שופמן: אין חוק היועץ המשפטי לממשלה.
דוידה לחמן-מסר: בראש התביעה הכללית עומד היועץ המשפטי לממשלה - - -
ארבל אסטרחן: כתוב שהוא יעזר במשנה ליועץ המשפטי לכנסת וביועצים המשפטיים האחרים אז אם הוא נעזר – ברור שהוא מעליהם.
סאלח טריף: אני מבקש מגברת ארבל אסטרחן לבדוק את העניין הזה.
סאלח טריף: "תיקון פקודת הראיות 2 - בפקודת הראיות (נוסח חדש), התשל"א – 1971, בסעיף 34א, אחרי "המדפיס הממשלתי" יבוא "או מדפיס הכנסת".
ארבל אסטרחן: סעיף 34א' לפקודת הראיות אומר שדבר שפורסם ברשומות חזקה שנעשה כראוי והוא הדין לכל דבר שפרסם המדפיס הממשלתי אף שלא ברשומות.
ארבל אסטרחן: אנחנו רוצים להחיל את אותו הדבר גם על מה שפורסם על ידי מדפיס הכנסת.
סאלח טריף: ואם מדפיס הכנסת לא יגיע לאותה תפוצה שהמדפיס הממשלתי מגיע אליה?
ארבל אסטרחן: זה לא קשור; אנחנו מדברים פה גם על דברים שלא פורסמו ברשומות.
יהושע שופמן: למה הכוונה?
דוידה לחמן-מסר: למה את מתכוונת?
דוידה לחמן-מסר: לפרוטוקול של ועדה?
סאלח טריף: מדפיס הכנסת הוא בסדר לצורך עבודתה של הכנסת אבל אני מניח שבנושאים כאלה יש עניין לציבור הרחב ואז העניין בא כדי ביטוי אצל המדפיס הממשלתי.
ארבל אסטרחן: כל מה שהמדפיס הממשלתי מפרסם ברשומות – פתוח לכל - - -
סאלח טריף: אז למה צריך להחביא דברים?
ארבל אסטרחן: מוסכם כיום שמה שהודפס על ידי המדפיס הממשלתי, גם אם הוא לא פורסם ברשומות – חזקה עליו שהוא נעשה כראוי.
דוידה לחמן-מסר: על אילו דברים את מדברת?
דוידה לחמן-מסר: למה כוונתך?
ארבל אסטרחן: הכוונה היא להחיל את אותם דינים שחלים על המדפיס הממשלתי גם על מדפיס הכנסת.
דוידה לחמן-מסר: לצורך מה?
יהושע שופמן: חוץ מזה שאתם רוצים שבכל מקום שיש ממשלה – תהיה גם הכנסת, למה הכוונה?
ארבל אסטרחן: כדי להחיל את אותם דינים שחלים שם – על מדפיס הכנסת.
ארבל אסטרחן: אנחנו רוצים להעלות את מעמדו של מדפיס הכנסת.
סאלח טריף: אני מבקש שנשקול את הסעיף הזה מחדש כי הוא לא נראה לי.
סאלח טריף: "תיקון פקודת סדרי השלטון והמשפט – 3 בפקודת סדרי השלטון והמשפט, התש"ח-1948 – (1) בסעיף 10א – (א) בסעיף קטן (ב), במקום "שר המשפטים" יבוא "יושב ראש הכנסת;".
סאלח טריף: האם אלה התאמות?
ארבל אסטרחן: פקודת סדרי השלטון והמשפט - - -
יהושע שופמן: אלה תיקונים אחרים שאינם קשורים ליועץ המשפטי.
ארבל אסטרחן: אלה כל מיני תיקונים שבמקביל להעלאת מעמדו של היועץ המשפטי לכנסת, מדובר על כך שבנושאים משפטיים יועלה מעמדה של הכנסת באופן כללי וסמכויות מסויימות שנמצאות בידי שר המשפטים יועברו לכנסת, למשל, הסעיף שקראת היום.
ארבל אסטרחן: מי שיכול להציע תיקון טעון טכני בחוק טכני הוא שר המשפטים - - -
סאלח טריף: אני בעד התיקון.
ארבל אסטרחן: דבר שני; היום לצורך חתימה על תיקון טעות של חוק שהתפרסם ברשומות נדרש שר המשפטים וכאן מוצע שהוא יהיה יושב ראש הכנסת.
ארבל אסטרחן: הסעיף הבא מדבר על תיקון טעות דפוס ברשומות, בנוסח של חוק שהתפרסם, גם אותה להעביר לסמכותו של יושב ראש הכנסת ולא לשר המשפטים.
ארבל אסטרחן: היום, כאשר כותבים נוסח חדש של חוק, יש בפקודת סדרי שלטון ומשפט ועדה מייעצת בת חמישה חברים וכאן מוצע שהוועדה הזאת תוגדל לשישה חברים ויתווסף אליה היועץ המשפטי לכנסת או בא כוחו.
ארבל אסטרחן: מוצע להעביר לכנסת את הסמכות לתקן טעויות בנוסח חדש ומשולב.
ארבל אסטרחן: היום העניין הזה נתון לסמכותו של שר המשפטים ומוצע שהוא יהיה יושב ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט שיציע לוועדת החוקה, חוק ומשפט, ומי שיחתום על התיקון יהיה יושב ראש הכנסת ולא שר המשפטים.
סאלח טריף: נעבור לסעיף 4 – הוראות מעבר.
ארבל אסטרחן: הוצע להשאיר את העניין הזה לשלב של הקריאה הראשונה.
סאלח טריף: אם כך סיימנו את הדיון בהכנת הצעת חוק הכנסת ( תיקון - היועץ המשפטי לכנסת), לקריאה ראשונה ואני מבקש ממך, גב' ארבל אסטרחן, להעביר את כל התיקונים ליושב ראש הכנסת, ליועץ המשפטי, למר יהושע ארדיטי וגם לי, ואנחנו נביא את ההצעה להצבעה סופית עוד השבוע.
יהושע שופמן: אם אינני טועה ביקשת התייעצות עם נשיא בית המשפט העליון.
סאלח טריף: נכון, שכחתי.
סאלח טריף: אם כך נביא את ההצעה להצבעה בתחילת השבוע הבא וקודם לכן נעביר את ההצעה המתוקנת, בפקס, לנשיא בית המשפט העליון.
סאלח טריף: נעבור לסעיף הבא בסדר יומנו – פנייתו של חבר הכנסת יצחק גאגולה בנושא: אבטחת כנסת מהאזנות סתר.
יצחק גאגולה: לצערי הרב אנחנו פרוצים בנושא של האזנות סתר.
יצחק גאגולה: התברר לי שכל מי שבא להיפגש עם חבר כנסת, אויב או אוהב, יכול לחבר האזנה בגודל של כפתור של חולצה ואנחנו לא נדע על כך לעולם.
יצחק גאגולה: אותו אדם יכול לשבת ולשוחח אתנו ואחר כך להשתמש בהאזנה - - -
אלי בן-מנחם: הדבר אסור על פי החוק.
יצחק גאגולה: נכון, אבל חברי הכנסת פרוצים לשיחות כאלה ואני לא מדבר רק על האזנות לשיחות שמנוהלות בפלאפונים, אגב לשרים בכירים יש מיכשור שמבטל את ההאזנה אבל חברי כנסת וגם שרים לא בכירים - פרוצים, וכל אחד יכול להאזין לשיחות שלהם.
סאלח טריף: האם אפשר להאזין לשיחה של שר שמתנהלת באמצעות פאלפון?
יצחק גאגולה: יש שרים שאפשר להאזין לשיחות שלהם, לעומתם יש שרים שאי אפשר להאזין לשיחות שלהם.
יצחק גאגולה: מה שאני מבקש לומר בהקשר הזה של הדברים הוא שהדבר הזה לא יכול להיות שכן אסור לחשוב בכלל על כך שחברי כנסת, נבחרי ציבור, יהיו פרוצים להאזנות.
יצחק גאגולה: לגבי שרים - יש כל חודש באופן קבוע, בדיקה במשרד, בלשכה, בבית, כדי לוודא שאין להם האזנה אבל אצל חברי הכנסת דבר כזה לא קיים וכל אחד יכול להאזין לשיחות שלנו ולעשות בהן כרצונו.
יצחק גאגולה: אני מציע שהכנסת תיקח על עצמה את העניין הזה בכל הרצינות כיוון שלא מתקבל על הדעת שנבחרי ציבור יהיו חשופים להאזנות.
סאלח טריף: רשות הדיבור לקצין הכנסת.
סאלח טריף: אגב, אני באופן אישי לא מוטרד מחשיפה לשיחות שאני מנהל אבל אני מבין שיש חברי כנסת שכן מוטרדים מהעובדה הזאת.
יצחק שד"ר: לא ניתן להגן על חברי כנסת מהאזנות כפי שניתן לעשות זאת לגבי שרים, בגלל האופי והתרבות שקיימת בכנסת.
יצחק שד"ר: אם בכל זאת רוצים לשנות את המצב כי אז צריך לדאוג לשנות את התרבות וגם את האופי של הכנסת שנחשבת לבית פתוח.
יצחק שד"ר: לי, מכל מקום, אין שליטה על האנשים שחברי הכנסת מזמינים אליהם למשכן.
יצחק שד"ר: באשר לשרים – לגביהם נעשית בדיקה מבוקרת עם אמצעי ביטחון - - -
סאלח טריף: אני מבין שבכניסה לכנסת נעשות בדיקות די קפדניות.
יצחק שד"ר: הן לא תופסות לגבי האזנות.
יצחק שד"ר: הן לא קיימות כפי שהן קיימות בלשכות השרים, לדוגמה.
יצחק שד"ר: אני לא יודע אם כל חודש נעשות בדיקות מחודשות אצל השרים כדי למנוע האזנות, אבל הבעייתיות של בדיקה בכנסת, בלי להתייחס להיבט הציבורי, מתבטאת בכך שהבדיקה תופסת בדיוק עד למועד סיומה.
יצחק שד"ר: דקה אחרי כן היא כבר לא תקפה בגלל האופי של הבית.
יצחק שד"ר: אפשר לבצע בדיקות של חשיפה להאזנות, יש גופים שעושים זאת תמורת תשלום ואפשר לתת תשובה לבעיה - - -
סאלח טריף: צריך לקחת בחשבון שבדיקה עשויה להרתיע.
יצחק שד"ר: יכולות להתבצע בדיקות אבל צריך לקחת בחשבון שהן עולות הרבה כסף, ואני שוב חוזר על מה שאמרתי קודם, שהבדיקה טובה לאותו רגע שבו היא נעשית ולא לזמן שלאחר מכן.
סאלח טריף: מה בקשר לפלאפונים או לטלפונים שמותקנים בביתם של חברי הכנסת?
יצחק שד"ר: צריך לקחת בחשבון שהפלאפונים פרוצים לחלוטין להאזנות, כך גם הפלאפון של ראש הממשלה וגם הפלאפונים של חברי הכנסת.
סאלח טריף: מה בקשר לטלפונים של חברי הכנסת בביתם?
סאלח טריף: האם גם הטלפון של ראש הממשלה בביתו חשוף להאזנות?
משה גפני: בטלפון של ראש הממשלה ושל ראש המוסד מותקן מערבל.
יצחק שד"ר: אם מישהו מחברי הכנסת פוחד מהאזנות אני מציע לו לא לומר דברים שעלולים לגרום לו אי נחות, בפלאפון.
יצחק שד"ר: באשר לטלפונים בביתם של חברי הכנסת, קיים אותו כלל; אפשר לבדוק אם יש האזנות, מכל מקום כמובן שקצת יותר מסובך להאזין לטלפון מאשר לפלאפון - - -
יצחק גאגולה: אצלי בבית לא קיים מצב כזה; הקופסה של הטלפון פרוצה וכל אחד יכול להתחבר אליה.
סאלח טריף: אדוני קצין הכנסת, האם אי אפשר לבקש מבזק לבדוק אחת לתקופה מסויימת את הטלפונים של חברי הכנסת בבית, מאחר ואנחנו נחשבים לצרכנים גדולים של החברה הזאת?
יצחק שד"ר: כמובן שאפשר.
סאלח טריף: כל מי שרוצה יכול, לדוגמה, להוציא את כל פירוט שיחות הטלפון שלי מהבית ולמסור אותו למי שהוא רוצה.
סאלח טריף: בזמנו, כאשר העליתי את העניין הזה נמסר לי שעושים קידוד וכי יש החלטה לעשות הקפדה בכל מה שקשור לנבחרי הציבור.
יצחק גאגולה: לפי דעתי אפשר לעשות את הדבר הזה גם לגבי פלאפונים אם כי מדובר על הוצאה כספית כיוון שאי אפשר לסבול מצב כזה שאישי ציבור יהיו חשופים להאזנות סתר.
יצחק שד"ר: כאמור, אפשר לעשות את הדברים שאתם מדברים עליהם אבל אתם צריכים להבין שכל בדיקה כזאת צריכה לעלות כאלף שקלים - - -
יצחק גאגולה: סביר להניח שאם אנחנו מדברים על כמות גדולה – המחיר יירד.
יצחק שד"ר: אני שוב חוזר על מה שהדגשתי קודם בדבריי, שהבדיקה תופסת רק לאותו רגע שבו היא נעשית - - -
סאלח טריף: אתה צודק, ובכל זאת אני מבין שנוהגים לעשות בדיקה כזאת במקרים מסויימים.
יצחק שד"ר: לגבי שרים מסויימים יש הסדרי ביטחון שמקטינים את הסכנה להאזנות סתר בביתם, ולגבי אחרים – לא.
יצחק שד"ר: אני שוב חוזר על מה שכבר אמרתי, שהבדיקה יעילה רק לאותו רגע שבו היא נעשית, היא עולה הרבה כסף, אפשר להתווכח על המחיר, אני לא נכנס בכלל לאספקט הזה, אבל ככלל אתם צריכים לצאת מכלל הנחה שבכנסת קל מאד לבצע האזנות סתר.
סאלח טריף: האם ידוע לך על האזנות סתר שהיו בכנסת בשנה האחרונה?
יצחק גאגולה: אני מבין שאף אחד לא עוקב אחר הדברים האלה.
יצחק שד"ר: הבקשה של חבר הכנסת גאגולה נכונה, הטיעונים שהעליתם נכונים - - -
סאלח טריף: אבל אם בתוך הבניין הזה איננו יכולים למנוע האזנות סתר - - -
אלי בן-מנחם: אתה צריך לקחת בחשבון שכאשר אתה מרים את שפורפרת הטלפון, גם המרכזייה שומעת את השיחות שלך.
אלי בן-מנחם: הנושא הזה פרוץ לגמרי.
יצחק שד"ר: צריך להפריד בין האזנה לפלאפונים ובין האזנה לשיחות שמתקיימות בחדר שלגביהם יש לנו תשובה יותר טובה.
סאלח טריף: אני מבין שלא נעשתה בדיקה אם יש האזנות לשיחות של חברי הכנסת או לא?
יצחק שד"ר: הנושא הזה נמצא במעקב שוטף.
סאלח טריף: האם אתה יכול לעשות בדיקה בנושא של האזנות סתר לטלפונים של חברי הכנסת, עד יציאתנו לפגרת הקיץ?
יצחק שד"ר: לא עד יציאת הכנסת לפגרת הקיץ.
יצחק גאגולה: אפשר לקבוע ישיבה בנושא הזה לאמצע הפגרה.
יצחק שד"ר: אני אוכל לדווח לכם על ממצאי הבדיקה שאני אבצע.
יצחק שד"ר: האם כוונת
יצחק שד"ר: כם היא לעשות בדיקה בכל מה שקשור לטלפונים הכלליים?
סאלח טריף: מי שרוצה לדבר בפלאפון צריך לדעת שהשיחות שלו פרוצות להאזנות סתר.
יצחק שד"ר: אני חוזר ומדגיש כי הטלפונים של הכנסת נמצאים במעקב שוטף.