GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אברהם בורג: תארו לעצמכם שאני נכנס לתפקיד יושב ראש הכנסת, יש לי יועץ משפטי לכנסת שאינני מסוגל לעבוד אתו, הוא תבע את הסרת חסינותי, הוא חיסל אותי, ובכלל – אני לא יכול לעבוד אתו.
אברהם בורג: יש מנגנון שמופיע בהצעת החוק הזאת כאחד המנגנונים, שקובע איך מפסיקים את כהונתו.
אברהם בורג: כיוון שכך הדבר הזה מאזן את מה שאתה אומר, חבר הכנסת ריבלין.
אופיר פינס-פז: אני הבנתי שקיימות שתי גרסאות - - -
סאלח טריף: אני מציע את התמהיל הזה שבין שני הדברים.
אופיר פינס-פז: חייבים לתת ליועץ המשפטי לכנסת את הסמכות ואת העוצמה על ידי זה שהוא יהיה בלתי תלוי.
אופיר פינס-פז: הוא חייב להיות בלתי תלוי.
אופיר פינס-פז: קשה מאד להתאים יועץ משפטי לכנסת מסויימת או ליושב ראש מסויים או ליושב ראש ועדה מסויימת וזה גם לא נחוץ.
אופיר פינס-פז: אם מדובר על קדנציה בת חמש שנים אז למרות שיש מנגנון שיכול להתיר את ההסכם בתנאים מסויימים – הכוונה היא שהיועץ המשפטי לכנסת ימלא את הקדנציה של חמש השנים ואפילו יהיה אפשר להאריך לו את הקדנציה.
אופיר פינס-פז: היועץ המשפטי לכנסת צריך לעבוד בקרבה יתרה ליושב ראש הכנסת אבל בסך הכל הוא צריך להיות יועץ משפטי של כל הכנסת וזה, בהחלט, דבר שצריך לבדוק איך עושים אותו מבלי לפגוע בדברים אחרים.
אופיר פינס-פז: בממשלה ממנים יועץ משפטי לממשלה כאשר הממשלה היא זאת שמאשרת את המינוי.
אופיר פינס-פז: לנו אין ממשלה בתוך הכנסת אבל יש לנו נשיאות בכנסת ויכול להיות שהמנגנון הוא שיושב ראש הכנסת יביא בפני נשיאות הכנסת את המינוי.
אופיר פינס-פז: הוא יכול גם לא להביא אותו בפניה.
אופיר פינס-פז: מכל מקום אי אפשר להכריח אותו לאשר מישהו שהוא לא רוצה.
סאלח טריף: אישור כזה צריך לעבור את ועדת הכנסת, לא את הנשיאות.
אופיר פינס-פז: באמת צריך לחשוב מחדש על עניין נשיאות הכנסת.
אופיר פינס-פז: אנחנו מביאים מינויים כמו זה של מבקר המדינה, לדוגמה, בלי כל בעיה - - -
אברהם בורג: אבל זאת דמות ציבורית, דמות אופרטיבית, וזה דבר שונה - - -
אופיר פינס-פז: נכון שזה קצת שונה אבל מגיעים בכל אופן לאנשים שיש לגביהם הסכמה רחבה שהרי לא יעלה על הדעת להביא יועץ משפטי לכנסת שאין לגביו הסכמה רחבה.
אופיר פינס-פז: יש בעיה עם זה שיושב ראש הכנסת, כל יושב ראש כנסת, יחליט בעצמו מי יהיה היועץ המשפטי לכנסת - - -
אברהם בורג: המנגנון כאן מאוזן.
אברהם בורג: הנוהג הקיים כיום הוא שיושב ראש הכנסת ממנה את היועץ המשפטי לכנסת.
אברהם בורג: נכון שעד עכשיו מינו רק יועץ משפטי אחד בצורה מסודרת אבל יושב ראש הכנסת ממנה את היועץ המשפטי לממשלה.
אברהם בורג: אני מציע איזון חדש, אני מציע "להתקלף" מסמכויותיי, ולכן מצד אחד אני מדבר על חוק ומן הצד האחר אני מציע איזונים בתהליך הבחירה.
אברהם בורג: בתוך הליך הבחירה אני מציע גם כן איזונים פנימיים, גם סלקציה, לא של היושב ראש עצמו, יחד עם זאת צריך לאפשר לו מתן אפשרות לחיות עם מי שיהיה התוצר.
אופיר פינס-פז: אם כך צריך לדאוג לא להביא אדם שיושב ראש הכנסת לא רוצה אותו באופן מוחלט אבל לא מעבר לכך.
סאלח טריף: יש ועדה שעושה את תהליך הסינון.
סאלח טריף: רשות הדיבור למר יהושע שופמן.
יהושע שופמן: המודל כאן הוא מודל דו שלבי והוא מודל שעובד בכל מיני מסגרות אחרות אבל צריך לשכלל אותו קודם לכל מבחינת גוף המינוי.
יהושע שופמן: גוף המינוי כאן למעשה הוא יושב ראש הכנסת וכמו שנאמר – אדם צריך לזכות באמון הכנסת על סיעותיה השונות.
יהושע שופמן: דבר שני – גוף הסינון צריך להיות כזה שזוכה לעצמאות וליוקרה ואם מטרת החוק לתת יוקרה ליועץ המשפטי של הכנסת ומעמד סטטוטורי - הדברים צריכים להיקבע בהתאם.
יהושע שופמן: מה נקבע בוועדת שמגר לגבי היועץ המשפטי לממשלה?
יהושע שופמן: נקבעה ועדה בת חמישה חברים: שופט בדימוס של בית המשפט העליון שיתמנה על ידי הנשיא; שר המשפטים לשעבר שתמנה הממשלה או היועץ המשפטי לממשלה לשעבר; חבר כנסת שוועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת תבחר; עורך דין שהמועצה הארצית של לשכת עורכי הדין תבחר, ואיש אקדמיה שייבחר בידי דיקנים של פקולטות למשפטים.
יהושע שופמן: הוועדה המסננת המוצעת כאן היא ועדה בת שלושה חברים ששניים מתוכם מתמנים על ידי יושב ראש הכנסת.
יהושע שופמן: אני מבקש להזכיר לכם את ההצעה כפי שהיא הועלתה בכנסת הקודמת על ידי חגי מירום, להקים ועדה אחת שגם בחרה וגם סיננה אבל היא היתה ועדה מקצועית ופוליטית ביחד עם קואליציה ואופוזיציה; היו בה שני שופטים של בית המשפט העליון, רצוי שופטים בדימוס ולא כאלה שמכהנים, יושב ראש הכנסת, יושב ראש הסיעה הגדולה שאיננה משתתפת בממשלה, יושב ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט, יושב ראש ועדת הכנסת ויושב ראש הוועדה לענייני ביקורת המדינה.
יהושע שופמן: ההמלצות של הוועדה התקבלו ברוב של חמישה חברים מתוך שבעת חבריה.
יהושע שופמן: זאת אומרת שמתקבלת הסכמה רחבה גם מקצועית וגם פוליטית.
יהושע שופמן: אפשר לעבוד עם מודל כזה ואפשר ללכת על המודל הדו שלבי אבל אם בוחרים את המודל הדו שלבי – הגוף הממנה צריך להיות יושב ראש הכנסת אבל לא לבד, יחד עם נציגות אחרת, כאן כתוב: הנשיאות, אבל זאת יכולה להיות ועדת הכנסת או יושבי ראש של שתי ועדות אחרות, מכל מקום הגוף המסנן צריך להיות גוף מקצועי מגוון שאיננו מתמנה כולו על ידי יושב ראש הכנסת.
יהושע שופמן: ההצעה הקודמת הקדימה את ועדת שמגר וכל הזמן ברקע היתה המחשבה שוועדת שמגר עומדת להציע מהפכה במינוי היועץ המשפטי לממשלה.
יהושע שופמן: מכל מקום כדי שהכנסת, אם היא רוצה שהיועץ המשפטי שלה יזכה ליוקרה כמו זאת של היועץ המשפטי לממשלה, ולעצמאות - היא צריכה למצוא את עצמה בשינויים המחוייבים על פי המודל הזה.
יהושע שופמן: אני מציע לחזק את ועדת הסינון.
סאלח טריף: רשות הדיבור לגב' דוידה לחמן-מסר.
דוידה לחמן-מסר: אני מסכימה לדבריו של מר יהושע שומפן ומבקשת להדגיש שנקודת המוצא היא גם זאת שצריכה להיות קביעות בעובדה איך הוועדה מתמנית כדי שלא יבוא כל פעם יושב ראש כנסת ויחליף את ועדת החיפוש.
דוידה לחמן-מסר: צריכה להיות ועדת חיפוש שמתמנית כפי שהיא מתמנית, היא משקפת גם היבטים מקצועיים וגם היבטים פוליטיים שהם רלוונטיים לצורך העניין הזה.
דוידה לחמן-מסר: היא קבועה בחוק, ואין בה פיקינג.
דוידה לחמן-מסר: נקודת המוצא בהצעה הזאת היא שלשום יושב ראש הכנסת אין סמכות של פיקינג שקובעת את הרוב הרלוונטי, ואחר כך פיקינג גם של המועמד.
דוידה לחמן-מסר: הוא יהיה שותף בהליך אבל לא תהיה לו זכות וטו ולא תהיה לו את סמכות הפיקינג הבלעדית.
דוידה לחמן-מסר: זאת נקודה ראשונה.
דוידה לחמן-מסר: נקודה שנייה – עניין הקדנציה.
דוידה לחמן-מסר: אחד הדברים החשובים לגבי יועץ משפטי מקצועי לכנסת זה אי תלות, והוועדה כבר דיברה על כך.
דוידה לחמן-מסר: אם יועץ משפטי לכנסת מתמנה לחמש שנים בהנחה שכל כנסת היא בת ארבע שנים, יוצא שיש לו שנה לכהן עם יושב ראש הכנסת החדש ובאותה שנה הוא תלוי והוא יודע שהוא תלוי בחסדיו.
דוידה לחמן-מסר: אם אנחנו יוצאים מתוך הנחה שהיועץ המשפטי לכנסת מתמנה בתחילת קדנציה, - - -
אברהם בורג: אני מתנגד להצעה של חגי מירום ואני מבקש לומר בהזדמנות הזאת שבאופן עקרוני אני מעדיף לגמור נושא ולעבור לנושא אחר ולא להרחיב עכשיו את העניין שאת מדברת עליו - - -
סאלח טריף: אם כך אני מציע שנסכם את הקטע של הבחירה - - -
דוידה לחמן-מסר: אני מבקשת לומר עוד מילים אחדות על הוועדה שצריכה להיות ועדה מצומצמת מאד שאין בה ריבוי דעות לא מקצועי וגם לא פוליטי.
דוידה לחמן-מסר: יש בה נציג הגילדה לצורך העניין, - - -
אברהם בורג: החוק הונח על שולחננו בעקבות ועדת שמגר ובדיון הקודם כבר התקדמנו קדימה.
אברהם בורג: כאמור, אינני רוצה לחזור אחורה בדיון - - -
דוידה לחמן-מסר: אם כך על איזו ועדה אתם מדברים?
אברהם בורג: אתם צריכים להבין שיש חיסרון אם בכל דיון אנחנו חוזרים אחורה לדיון הקודם.
אברהם בורג: התקדמנו כבר קדימה לכן אני מבקש לעזוב את העניין הזה - - -
יהושע שופמן: קודם שנעבור הלאה אני מבקש לומר רק דבר אחד שמצא את ביטויו גם בהצעה של חגי מירום וגם בוועדת שמגר וזאת: שקיפות.
יהושע שופמן: לפני שמסיימים את התהליך, לפני שהוועדה מגישה את שם המועמד או את שמות המועמדים – צריך לדאוג לפרסם את העניין ברבים כדי שכל אדם יוכל להתייחס אליהם.
צבי ענבר: העניין הזה כבר מופיע בהצעת החוק.
יצחק גאגולה: מכל ההצעות נראה לי שהצעתו של מר שופמן היא ההצעה הכי מתקבלת על הדעת.
יצחק גאגולה: מצד אחד התפקיד של היועץ המשפטי לכנסת הוא תפקיד בכיר והוא יכול להיות מקביל לתפקיד של היועץ המשפטי לממשלה אבל מן הצד האחר צריך לערב בו את האנשים הבכירים של הכנסת, זאת אומרת את יושב ראש האופוזיציה מצד אחד, את יושב ראש הקואליציה מצד שני, את יושב ראש הכנסת כמובן ולכן דעתי היא שצריך לקבל את עצתו.
אברהם בורג: מבחינת סוג ההחלטה שמדובר עליה אני מעדיף את ההחלטה הדו שלבית, כדי שתהיה ועדת סינון עם תמהיל, יהיה התמהיל אשר יהיה, שיושב ראש הכנסת לא יצטרך לשבת בה.
אברהם בורג: אני לא חושב שזה נכון אפילו בחמישה מתוך שבעה חברים שכן בהקשר הזה יכול להיווצר מצב שיושב ראש הכנסת הוא אחד מן השניים והחמישה עומדים מולו בדעה ואז נכפית על אדם מציאות שהוא לא יכול לחיות אתה.
אברהם בורג: יהיה היושב ראש אשר יהיה, יהיה המומלץ אשר יהיה, צריכה להיות ועדה עם תמהיל כמו שחבר הכנסת טריף דיבר עליה, תיכף נעבוד על התמהיל, שממליצה ליושב ראש הכנסת על מועמד או על מועמדים והוא לא יכול לבחור אלא מתוך הרשימה - - -
דוידה לחמן-מסר: אין לו זכות וטו בתוך הוועדה.
אברהם בורג: הניסיון שלי מדבר, לצורך העניין, במי שהרבה פעמים מינה הרבה אנשים עם ועדות חיפוש.
אברהם בורג: אני לא רוצה להיכנס לעומק גדול מאד אבל התהליך של הסרג' קומיטי הוא תהליך ידוע בחיים ארגוניים.
אברהם בורג: אני לא חושב שמי שמציעים אליו – צריך להיות חבר בסרג' קומיטי.
אברהם בורג: זאת תפישה ארגונית שלי - - -
דוידה לחמן-מסר: אבל מדובר על היועץ המשפטי של הכנסת.
אברהם בורג: אם אני צריך לעשות מיפוי מכל עבודתה של הלשכה המשפטית של הכנסת, בייחוד מעבודתו של היועץ המשפטי, ותסתכלו על ההגדרות, תמצאו שהיועץ המשפטי לכנסת הוא כמעט יד ימינו של יושב ראש הכנסת.
אברהם בורג: אין דבר שלגביו יושב ראש הכנסת יכול לזוז בלי היועץ המשפטי של הכנסת - - -
דוידה לחמן-מסר: מה הרעיון של הווטו?
דוידה לחמן-מסר: הייתרון בזכות הווטו בתוך הוועדה הוא שאז הוא בא בדברים - - -
סאלח טריף: זה שולל את החלטת הוועדה?
דוידה לחמן-מסר: להיפך; בואו נמקד את הדברים לרגע; אם יושב ראש הכנסת הוא חלק מהוועדה שמחליטה ומחפשת מועמד מתאים, הוא בא בדברים עם חבריו תוך כדי הדיון, הוא מתרשם מהמועמד, והם מדברים ביניהם.
דוידה לחמן-מסר: ברגע שוועדת החיפוש יכולה להמליץ רק על שניים או שלושה מועמדים והוא פוסק מתוכם - - -
אברהם בורג: או מועמד אחד.
דוידה לחמן-מסר: בצורה כזאת הוא נעשה שותף להליך החיפוש, יושב ראש הכנסת גם מתייעץ עם חבריו ואז מגוון האפשרויות רב יותר מאשר אם ועדת החיפוש מציגה בפניו מועמד אחד או שניים.
אברהם בורג: אם קיים עיקרון שוועדת הסינון צריכה להיות עם תרמיל מקצועי ופוליטי ואני מבין שעל כך יש הסכמה - - -
סאלח טריף: נכון אבל אני מציע שנחליט עכשיו על המנגנון כדי שנוכל להתקדם.
אברהם בורג: אם הוויכוח הוא ארגוני והוא לא ויכוח מהותי - - -
סאלח טריף: הוא ויכוח מהותי.
אברהם בורג: לא; כך מסתבר.
אברהם בורג: על הוועדה אין ויכוח.
אברהם בורג: על המהות הזאת כבר סיכמנו.
אברהם בורג: השאלה הנשאלת בהקשר הזה של הדברים היא אם יש ליושב ראש הכנסת וטו בתוך הוועדה או מחוץ לוועדה – זאת שאלה ארגונית, היא לא שאלה מהותית.
אברהם בורג: את הווטו נתתם כבר.
אברהם בורג: עכשיו השאלה היא אם מחליטים על וטו מתוך 150 או מתוך 3 מועמדים.
אברהם בורג: באופן עקרוני אני לא רוצה לראיין 150 איש.
אברהם בורג: זה טירוף.
אברהם בורג: לתפקיד פחות יוקרתי, של קצין הכנסת, היו 120 מועמדים.
אברהם בורג: תארו לכם מה יהיה בשירות הציבורי והפרטי לגבי תפקיד שנלך עליו למכרז ונפרסם אותו, של היועץ המשפטי לכנסת.
סאלח טריף: אם הוועדה של 6 או 7 חברים תפעל, ובסוף כל הסלקציה יושב ראש הכנסת יוכל תמיד להגיד: לא, לגבי מועמד – כי אז התפקיד של הוועדה ייפגע.
סאלח טריף: כולנו מסכימים שהוועדה צריכה גם לייצג את המורכבות של הכנסת לכן אנחנו מציעים שחבריה יהיו השלושה שמוצעים, פלוס יושב ראש ועדת הכנסת, יושב ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט, יושב ראש הוועדה לענייני ביקורת המדינה ואולי עוד מישהו שהכנסת תבחר, כדי לתת לכנסת יותר כוח - - -
אלי בן-מנחם: יושב ראש האופוזיציה - - -
סאלח טריף: חבר הוועדה הוא יושב ראש הוועדה לענייני ביקורת המדינה כך שזה לא משנה היכן העניין הזה יבוא כדי ביטוי.
ראובן ריבלין: תמיד יהיה באופוזיציה יושב ראש הוועדה לענייני ביקורת המדינה.
סאלח טריף: אם כך האיזון של הכנסת נשמר אבל הוויכוח על זכות הווטו נשאר.
סאלח טריף: אז אם מציעים ליושב ראש הכנסת רק מועמד אחד והוא פוסל אותו – זה כאילו דבר ששולל את כל עבודת הוועדה.
סאלח טריף: אני סבור שיושב ראש הכנסת צריך לקבל את דעת הוועדה אבל מה יקרה אם לא?
ראובן ריבלין: יש לי חשש כבד ממצב שבו יושב ראש הכנסת לא יוכל לעבוד עם היועץ המשפטי לכנסת ומצד אחר שיושב ראש הכנסת יקבע איזשהו דבר שלא יהיה בבחינת מתן חוות דעת אובייקטיבית.
סאלח טריף: במקום הזה נשאלת השאלה מה גובר?
סאלח טריף: כמובן שהאינטרס הציבורי.
ראובן ריבלין: אין כל ספק בכך.
סאלח טריף: האינטרס של הכנסת גובר על האינטרס האישי של העבודה עם יושב ראש הכנסת.
סאלח טריף: כאמור, יותר חשוב שיהיה אמון של סיעות הבית ושל הכנסת - - -
דוידה לחמן-מסר: גם וגם.
דוידה לחמן-מסר: אתם צריכים להבין שצריכים להתקבל כאן שני עקרונות; א' – הבחירה של הבית פלוס הדרג המקצועי; ב' – אדם שיושב ראש הכנסת צריך לעבוד אתו.
דוידה לחמן-מסר: אז אם אנחנו אומרים שיושב ראש הכנסת חייב לעבוד אתו – חייבים לתת ליושב ראש זכות וטו והוויכוח בינינו הוא על השאלה האם זכות הווטו היא אחרי הבחירה של ועדת החיפוש או בתוך ועדת החיפוש?
סאלח טריף: צריך להבין בהקשר הזה של הדברים כי היועץ המשפטי לכנסת הוא לא רק היועץ המשפטי של יושב ראש הכנסת אלא הוא היועץ המשפטי של כל הכנסת לכן צריך להגיד ליושב ראש הכנסת - - -
ראובן ריבלין: אם היועץ המשפטי לכנסת לא יהיה במעמד כזה מבחינה ציבורית, שהוא נותן חוות דעת ושכולם יודעים גם את מומחיותו וגם את יכולתו לתת חוות דעת – יש לנו בעיה גדולה ותזכרו שהיועץ המשפטי הזה עומד לפעמים כאדם שהוא לאומתי ליועץ המשפטי לממשלה וזאת הקונספציה.
ראובן ריבלין: זה דבר שמחייב אותנו עד מאד כי בכנסת אפשר לבחור את מי שרוצים.
צבי ענבר: בהנחה שיהיו מועמדים רבים למשרה של היועץ המשפטי לכנסת והוועדה תסנן אותם, היא ודאי לא תקבע מועמד אחד שאותו היא תגיש ליושב ראש הכנסת אלא היא תקבע את אלה כפי שגם מוצע לגבי אותה ועדה שצריכה לבחור או למיין את המועמדים למשרת היועץ המשפטי לממשלה או משרת היועץ המשפטי הראשי כפי שהוא נקרא והיא מביאה את כל אלה שעברו את המסננת שלה שמבניהם ניתן לבחור את היועץ המשפטי לכנסת.
סאלח טריף: יושב ראש הכנסת יבחר את המועמד המתאים ולכן אני מבקש שיהיה איזשהו מנגנון שיפקח על הבחירה הזאת כמו שעשינו לגבי קצין הכנסת.
סאלח טריף: אם יושב ראש הכנסת יבחר את המועמד המועדף עליו – הוא יביא אותו לאישור ועדת הכנסת ואז תהיה בקרה ציבורית על הנושא הזה.
דוידה לחמן-מסר: זה תלת שלבי.
סאלח טריף: כך נהגנו עם קצין הכנסת.
יהושע שופמן: ועדת הסינון היא ועדה מקצועית ולא פוליטית ואז שני השלבים – של יושב ראש הכנסת ושל ועדת הכנסת - - -
דוידה לחמן-מסר: אם ועדת הסינון היא כולה מקצועית, מי ממנה אותה?
דוידה לחמן-מסר: יושב ראש הכנסת.
סאלח טריף: החלטנו שהיא לא תהיה, כולה, מקצועית.
דוידה לחמן-מסר: לא, היא לא כולה מקצועית.
סאלח טריף: אנחנו יוצאים מנקודת הנחה שהוועדה תמנה שלושה חברים ושלושה חברים.
סאלח טריף: שלושה ראשי ועדות מהכנסת – קואליציה ואופוזיציה, ושלושה חברים מקצועיים.
סאלח טריף: אני מבקש שתתייחסי לזה.
דוידה לחמן מסר: כאמור, זאת ועדת החיפוש - - -
ראובן ריבלין: אדוני היושב ראש, אני מציע לדחות את ההכרעה בעניין הזה.
סאלח טריף: זה שבוע שלישי שאנחנו דנים בנושא הזה - - -
ראובן ריבלין: אין דבר; זה דבר שאי אפשר לסכם אותו מבלי מחשבה תחילה.
סאלח טריף: אנחנו נמצאים כבר בסוף הדיון.
יצחק גאגולה: צריך לחשוב על העניין עוד קצת.
דוידה לחמן-מסר: הקושי שלי מתבטא בכך שהוועדה המיוחדת המקצועית פוליטית, כפי שאנחנו קוראים לה, תצטרך להציג מספר מועמדים כי אם היא תציג רק מועמד אחד – היא זאת שקובעת.
דוידה לחמן-מסר: לכן היא צריכה להציג לפחות שלושה מועמדים ואז יושב ראש הכנסת יעשה את הפיקינג ויביא אותו לאישור ועדת הכנסת.
דוידה לחמן-מסר: נניח שיושב ראש הכנסת עושה פיקינג ומתוך השלושה מועמדים הוא בוחר אחד והוא מביא רק אותו לאישור ועדת הכנסת.
דוידה לחמן-מסר: מה ועדת הכנסת תעשה?
דוידה לחמן-מסר: מה התפקיד של ועדת הכנסת?
סאלח טריף: אם המינוי, לדוגמה, יהיה בלתי סביר או לא ייראה לה – הוא לא יאושר.
דוידה לחמן-מסר: נניח שועדת החיפוש המליצה על שלושה מועמדים או על שני מועמדים - - -
סאלח טריף: יותר מאשר מועמד אחד.
דוידה לחמן-מסר: מקובל עליי.
דוידה לחמן-מסר: מכל מקום למה אתה רוצה להחזיר את העניין לדרג של ועדת הכנסת שהיא סופר פוליטית, כדי שהיא תיתן את הכשרות?
דוידה לחמן-מסר: אם ועדת החיפוש ממליצה על שני מועמדים שנראים לה ושמותיהם יפורסמו, ואז יושב ראש הכנסת יעשה את הפיקינג מתוך השניים ויבחר מועמד מסויים, בשביל מה צריך עוד הליך?
סאלח טריף: את אומרת שהבעיה תיפתר ברגע שהוועדה תבחר יותר ממועמד אחד להיות היועץ המשפטי לכנסת ואז יושב ראש הכנסת יבחר - - -
דוידה לחמן-מסר: באחד משניהם.
סאלח טריף: אבל אם הוא רוצה להטיל וטו על הבחירה?
דוידה לחמן-מסר: הזכות הזאת נשמרת לו.
דוידה לחמן-מסר: אם הוא לא רוצה באף אחד משני המועמדים שהוועדה המליצה עליהם – התהליך יחזור על עצמו.
דוידה לחמן-מסר: להזכירכם, צריך גם להיות שלב של פרסום.
סאלח טריף: אני אציע ליושב ראש הכנסת שוועדת החיפוש המקצועית הפוליטית תציג יותר מאשר מועמד אחד לבחירתו.
דוידה לחמן-מסר: יש לי עוד הצעה שאתם יכולים לשקול אותה אם אתם רוצים - קוורום לקבלת ההחלטות.
דוידה לחמן-מסר: אני חוששת ממצב ששלושה חברים מתוך החמישה יבואו לישיבה ויעלו מועמד, לכן קיבלנו בוועדה של חגי מירום את ההצעה שהמועמדים שוועדת החיפוש תמליץ עליהם תצטרך לקבל רוב דעות קבוע, לא מקרי.
סאלח טריף: כך גם קבענו בנושא ועדות החקירה הפרלמנטריות.
יהושע שופמן: בוועדת שמגר ההצעה היתה שהמועמדים שהמלצנו עליהם יקבלו רוב של ארבעה מתוך חמישה.
אלי בן-מנחם: הגיוני.
יהושע שופמן: צריך להתקבל קונצנזוס בעניין כזה.
דוידה לחמן-מסר: - כדי ששלושה לא יגידו שזה המועמד שלהם והשלושה האחרים יגידו: זה המועמד שלנו.
דוידה לחמן-מסר: יש, בכל זאת, גוף עם היבטים פוליטיים ואחרים - - -
סאלח טריף: ארבעה חברים מתוך שישה יגישו מועמד - - -
אלי בן-מנחם: ארבעה מתוך חמישה.
סאלח טריף: בוועדה יהיו שישה חברים לכן אני מדבר על ארבעה מתוך שישה, שהם רוב.
דוידה לחמן- מסר: למה אתה מדבר על שישה חברים?
דוידה לחמן- מסר: מי בוחר את השניים המקצוענים האחרים?
סאלח טריף: ראש לשכת עורכי הדין.
דוידה לחמן-מסר: הוא בוחר אחד.
סאלח טריף: נשיא בית המשפט העליון יבחר שופט.
דוידה לחמן-מסר: השלישי יהיה איש האקדמיה, אבל מי יבחר אותו?
יהושע שומפן: ועדת שמגר מדברת על קונצנזוס של דיקני הפקולטות למשפטים.
סאלח טריף: אחד מתוכם, והיושב ראש יבחר.
יהושע שופמן: לא רוצים, אפילו לא למראית עין, שיחשבו - - -
סאלח טריף: אז איך יקבעו?
סאלח טריף: הם יסכמו ביניהם?
סאלח טריף: בסדר; מקובל עליי.
סאלח טריף: אם כך אנחנו הולכים קודם כל על תמהיל ועדה של אנשי מקצוע ופוליטיקאים - - -
אברהם בורג: הכוונה היא לאנשים שהמקצוע שלהם הוא פוליטיקה, ואנשים שהמקצוע שלהם הוא אחר.
סאלח טריף: נשיא בית המשפט העליון יבחר שופט כחבר הוועדה, יושב ראש לשכת עורכי הדין או ראש לשכת עורכי הדין לשעבר יבחר - - -
דוידה לחמן-מסר: או נציגו.
סאלח טריף: או מטעמו.
סאלח טריף: כך נהוג.
סאלח טריף: החבר השלישי בוועדה יהיה נציג האקדמיה שאחד מדיקני הפקולטה למשפטים יבחר.
סאלח טריף: יושב ראש ועדת הכנסת, יושב ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט ויושב ראש הוועדה לענייני ביקורת המדינה יהיו שלושת החברים האחרים של הוועדה.
סאלח טריף: כך נשמור על האיזון העדין של ששת חברי הוועדה.
סאלח טריף: הוועדה הזאת תמליץ על שני מועמדים או יותר - - -
דוידה לחמן-מסר: על יותר ממועמד אחד.
אברהם בורג: ברוב חבריה.
אברהם בורג: זאת אומרת ארבעה חברים לפחות.
סאלח טריף: בכל מקרה יתקבל רוב, או אחד מכאן או אחד משם.
דוידה לחמן-מסר: הם יסכמו ביניהם על שני מועמדים - - -
אברהם בורג: זה לא בסדר.
אברהם בורג: אם הם ראויים – מה אכפת לך?
סאלח טריף: אני מניח שמדובר על רוב חבריה.
אברהם בורג: נניח שיש נציג אופוזיציה, יושב ראש הוועדה לענייני ביקורת המדינה, ונניח שהמקצוענים רוצים דמות א' ואנשי הקואליציה רוצים את דמות ב', ונציג האופוזיציה חובר למקצוענים, לאנשי האקדמיה וכו', אז יש ארבעה מתוך שישה ואז מאלצים את יושב ראש הכנסת לקבל, בעצם, את עמדת האופוזיציה וכך נוצרת בעיה.
אברהם בורג: נחליט על שבעה חברי ועדה ואז יהיו חמישה מתוך שבעה.
דוידה לחמן-מסר: מי יהיה השביעי?
סאלח טריף: הכנסת תבחר אותו.
אברהם בורג: יציעו את המועמד ליושב ראש - - -
אלי בן-מנחם: והוא יבחר את המועמד המועדף עליו.
אברהם בורג: אם הוא לא בוחר?
אלי בן-מנחם: על פי ההצעה של חגי מירום היו שניים באופוזיציה, מתוך שבעה חברים; יושב ראש הוועדה לענייני ביקורת המדינה וראש האופוזיציה.
סאלח טריף: אם מדובר על יושב ראש האופוזיציה - העניין לא יכול לתפקד לכן צריך להיצמד לראשי הוועדות בשמירה על קואליציה – אופוזיציה.
סאלח טריף: אני בעד שישה חברי ועדה - - -
אלי בן-מנחם: ואז על כמה יוחלט מתוך השישה?
אלי בן-מנחם: למה לא חמישה מתוך שישה?
אברהם בורג: מה הוועדה עושה?
אברהם בורג: היא ממליצה ליושב ראש הכנסת?
דוידה לחמן-מסר: כן, על יותר ממועמד אחד.
אברהם בורג: אם היושב ראש לא רוצה לבחור - - -
סאלח טריף: אני מבקש שלא ניכנס לשאלה הזאת אלא נשאיר אותה פתוחה לעת עתה.
דוידה לחמן-מסר: אז כל ההליך מתחיל מההתחלה.
סאלח טריף: אני מציע להשאיר את העניין של רוב רגיל או רוב מיוחס – את שתי האופציות, ונחליט על העניין הזה במליאה.
דוידה לחמן-מסר: אני מבקשת את תשומת לבכם לבעיה נוספת שיש לנו עם סעיף נוסף, חדש, שנחשב למאד מהפכני – וזאת זכות התייצבות ליועץ המשפטי לכנסת בכל הליכי הדיון שמתנהלים לפני בית משפט ואני מפנה את תשומת לבכם לסעיף קטן (ג) של סעיף 21.
סאלח טריף: אני רוצה שנתקדם הלאה ומציע שתעירי את ההערה שלך בהמשך הדיון.
סאלח טריף: סיימנו את עניין תהליך הבחירה ואנחנו עוברים לסעיף כשירות – סעיף מס' 17.
יהושע שופמן: גב' דוידה לחמן-מסר מדברת על סעיף שהוסף קודם לכן, שלא ראינו אותו עד הבוקר.
דוידה לחמן-מסר: אני מפנה את תשומת לבכם לסעיף המודגש שטרם ראה את אור העולם בשום הצעה של הכנסת, סעיף (ג) בעמוד 2 של הצעת החוק, שנותן ליועץ המשפטי של הכנסת זכות להתייצב בכל הליך משפטי בכל בית משפט.
סאלח טריף: אני יכול לתת דוגמה של הליך חקיקה שבוצע בכנסת.
דוידה לחמן-מסר: זכות התייצבות של היועץ המשפטי לממשלה זה עניין שיש לו אינטרס ציבורי, ואני אתן לכם דוגמה - - -
סאלח טריף: למה, באותה מידה, לא יהיה אינטרס ציבורי - - -
דוידה לחמן-מסר: כיוון שכאן לא מדובר על אינטרס ציבורי אלא על אינטרס פרסונלי.
דוידה לחמן-מסר: זה עניין של יושב ראש הכנסת, של חברי הכנסת או של מוסדות הכנסת.
אברהם פורז: נניח שחבר הכנסת נתבע בגלל הוצאת דיבה, האם מדובר על חסינות מהותית או לא?
אברהם פורז: האם היועץ המשפטי לכנסת לא יכול להגיד שלדעתו החסינות המהותית חלה?
דוידה לחמן-מסר: אם אתה מדבר על הוצאת דיבה אני מוכנה להתייחס לכך - - -
יהושע שופמן: במקרה של תביעה של חבר כנסת אחד נגד חבר כנסת אחר, את מי היועץ המשפטי לכנסת ייצג?
אברהם פורז: נניח שחבר הכנסת יוסי שריד נתבע על הוצאת דיבה על ידי חוטר ישי - - -
דוידה לחמן-מסר: בשביל מה אתה צריך את הסעיף הזה?
אברהם פורז: אני לא יכול להבין מדוע היועץ המשפטי לכנסת לא יוכל להביע את דעתו בעניין כזה?
סאלח טריף: מדוע אתם פוסלים אפשרות כזאת?
דוידה לחמן-מסר: כיוון שכאשר היועץ המשפטי מתייצב בעניין ציבורי, וכדוגמה להמחשת דבריי אני אביא את הדוגמה של משען שלגביה הודענו על התייצבות בקשר לשאלה של מכירת משען לאגד.
דוידה לחמן-מסר: העניין הזה לא שייך לממשלה, הוא לא שייך לחברי הממשלה אלא מדובר על עניין שיש לו אינטרס לציבור הזקנים במדינת ישראל ובשביל זה צריך היועץ המשפטי לממשלה להתייצב.
דוידה לחמן-מסר: לעומת זאת לסעיף החדש שהוספתם ואשר אנחנו מדברים עליו כרגע, אין אח ורע והוא רק הופך את הפרלמנט, שהוא גוף מחוקק, לגוף בעל אינטרסים שמייצגים בבית המשפט.
דוידה לחמן-מסר: אם אתם אומרים שכאשר יש הליך חקיקה שנתקע ואתם רוצים שהכנסת תביע את עמדתה – אנחנו תמיד סברנו שאין חקיקה, למעט מקרים חריגים מאד, שלא מגינים עליה.
דוידה לחמן-מסר: אבל פה זה לא כתוב אלא כתוב: "...
דוידה לחמן-מסר: עניין של יושב ראש הכנסת, של חברי הכנסת, של נושאי התפקידים בכנסת או של מוסדות הכנסת,...".
סאלח טריף: מה קורה היום בפועל?
דוידה לחמן-מסר: בדרך כלל בית המשפט מוחק את הכנסת מכל העתירות החוקתיות ונשיא בית המשפט העליון כבר קבע שהכנסת איננה צד להליכים משפטיים.
דוידה לחמן-מסר: – כי לא נותנים צו נגד הכנסת ודווקה מפאת הכבוד הרב שהמערכת רוחשת לכנסת – לא צריכים אותה כמשיב וגם לא כמשיב פורמלי.
יהושע שופמן: זאת היתה, אגב, עמדת הכנסת.
אברהם פורז: ובכל זאת היא איננה משיבה?
דוידה לחמן-מסר: מוחקים אותה.
דוידה לחמן-מסר: בכל העתירות נגד חוקיות חוק ההסדרים – הכנסת נמחקת מהעתירות.
ארבל אסטרחן: הנוסח של הסעיף הזה לקוח מהנוסח של התייצבות היועץ המשפטי לממשלה.
ארבל אסטרחן: יש מקרים שלגביהם נדרשה ההתערבות של היועץ המשפטי לכנסת והדבר לא התאפשר בגלל העדר סעיף כזה בחוק ואז היינו תלויים בשאלה האם היועץ המשפטי לממשלה יתייצב או לא?
דוידה לחמן-מסר: אפשר לקבל דוגמה?
ארבל אסטרחן: כן, ואני אביא בפניכם שתי דוגמאות; אחת היא שחבר הכנסת פורז דיבר עליה, מקרה של תביעת דיבה ואכן קרה מקרה כזה לפני מספר חודשים, נגד חבר הכנסת אופיר פינס-פז, שם בית המשפט איפשר הבעת דעה של היועץ המשפטי לממשלה אם הוא בר חסינות מהותית או לא, מכל מקום הובעה הדעה של היועץ המשפטי לממשלה והוכח שיש עניין של חסינות.
ארבל אסטרחן: אבל אילו היועץ המשפטי לממשלה לא היה מתערב בעניין הזה ולכנסת יש עניין רב כן להציג את עמדתה או שיש עניין שנדון היום בבית המשפט המחוזי בעניין איזושהי תביעה נגד חברות סיגריות, מהות התביעה איננה משנה, מכל מקום נטענות שם טענות של לוביסטים ושל השפעה על חברי הכנסת ויושב ראש הכנסת היה מעוניין מאד שהכנסת תיוצג שם ותטען שם על עניין חובת אמירת אמת בפני חברי הכנסת וכדומה.
ארבל אסטרחן: מכל מקום היתה ישיבה בעניין הזה אצל פרקליטת המדינה והוחלט לא להתייצב ואילו לכנסת אין שום אפשרות להתייצב בהליכים כאלה כדי להביע את עמדתה.
דוידה לחמן-מסר: להביע את עמדתה בקשר למה?
ארבל אסטרחן: בקשר לנושאים שקשורים לכנסת.
דוידה לחמן-מסר: נניח שבית המשפט לא יקבל את עמדת היועץ המשפטי לכנסת, מה יקרה אז?
דוידה לחמן-מסר: נחוקק חוק?
ארבל אסטרחן: מה קורה כשהוא לא מקבל את עמדת היועץ המשפטי לממשלה?
סאלח טריף: אני מבין שיש חילוקי דעות באשר לעניין הזה - - - רוויזיה על החלטת ועדת הכנסת בדבר קביעת ועדות לדיון בהצעות חוק
אברהם פורז: אדוני היושב ראש, תסלח לי על כך שאני קוטע את הדיון באמצע אבל אני מבקש לדעת מתי בדעתך לקיים את הרוויזיה?
אברהם פורז: כל פעם היא נדחית מחדש.
אברהם פורז: אני מבקש שתקבע מועד לקיומה.
ישראל כץ: הודיעו לנו שהיא תתקיים בשעה שתים עשרה.
אברהם פורז: קודם לכן הודיעו על שעה אחת, אחר כך הודיעו על ביטול ואמרו לנו שהרוויזיה לא תתקיים בכלל, אחר כך הודיעו לנו על שעה שתים עשרה, עכשיו מדובר על שתים עשרה ועשרה.
אברהם פורז: אני מבקש שתודיע עכשיו על מועד הרוויזיה למחר או מחרתיים, בתחילת סדר היום של הישיבה.
סאלח טריף: הודעתי שהיא תתקיים בשעה שתים עשרה ורבע וכך יהיה.
אברהם פורז: אני לא סבור שראוי שהרוויזיה תתקיים בנוכחות שלושה חברי כנסת לכן אני מבקש שתקבע את העניין הזה למחר על סדר היום - - -
סאלח טריף: אני מסכים אתך שלא ראוי שהיא תתקיים עם שלושה חברי כנסת אבל כידוע לך אינני יכול להכריח את החברים לבוא לישיבות.
אברהם פורז: מחר יש ישיבת ועדת הכנסת?
סאלח טריף: יש ישיבה של הוועדה כל יום.
סאלח טריף: חבר הכנסת פורז, אני מבקש להזכיר לך שדחיתי, בהגינות, כמה פעמים את הדיון על הרוויזיה ואני חוזר ואומר שאינני יכול להכריח חברי כנסת לבוא לכאן - - -
אברהם פורז: אני רק מבקש שתקבע מועד.
אברהם פורז: היום נחשב ליום קשה בכנסת לכן אני מבקש שתקבע מועד אחר ותהיה התוצאה אשר תהיה.