GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד טל: אם כך, הנושא של טוקבקים יועבר כל כולו לוועדת המדע.
דוד טל: אנחנו נצביע רביזיה לגבי הנושא השני.
דוד טל: חבר הכנסת זאב, יו"ר השדולה לאתיקה יהודית.
נסים זאב: אני מבקש ממך שגם תשפיע היום אם כל כך אכפת לך מהנושא, כל דבר צריך להיות בכלכלה, כל מה שקשור בוועדת סמים זה בוועדת כלכלה, זה נהפך להיות כלכלת סמים.
נסים זאב: אני לא מבין למה כל נושא שקשור בוועדה אחרת, הערוץ צריך להיות דרך ועדתה כלכלה, הגיע הזמן לעשות סדר.
נסים זאב: אני רוצה לקיים דיון רציני ומעמיק מה תפקידה של ועדת סמים בכל הצעות החוק שקשורות בוועדת סמים.
דוד טל: אנחנו עוברים להצבעה על רביזיה בנושא שהעברנו לוועדת הכלכלה מדע וטכנולוגיה לדיון בהצעת חוק מסחר אלקטרוני על פי בקשתו של חבר הכנסת אלון.
גלעד ארדן: עדיף להצביע קודם על הטוקבקים
דוד טל: בסדר, על פי בקשת יושב ראש ועדת כלכלה נצביע קודם על הנשוא הראשון של הטוקבקים, אני מציין שיושב ראש ועדתה כלכלה מוכן לוותר על הכנת החוק של חבר הכנסת ישראל חסון לטובת ועדת המדע.
דוד טל: אנחנו מצביעים על רביזיה בנושא הצעת חוק אחריותן המשפטית של הנהלות אתרי האינטרנט על דברי הגולשים המגיבים באתריהן (תיקוני חקיקה) התשס"ח-2007.
דוד טל: מי בעד קבלת הרביזיה של חבר הכנסת בני אלון ירים את ידו.
דוד טל: הצבעה בעד - רוב נגד – אין נמנעים – אין הרביזיה התקבלה.
דוד טל: אני עובר להצבעה על העברת הצעת החוק אחריותן המשפטית של הנהלות אתרי האינטרנט לוועדת מדע וטכנולוגיה בלבד, מי בעד ירים את ידו.
דוד טל: הצבעה בעד – 11 נגד – אין נמנעים – אין הצעת החוק עברה לדיון בוועדת מדע וטכנולוגיה.
דוד טל: אנחנו עוברים לנושא השני, רביזיה על פי בקשתו של חבר הכנסת בי אלון לדיון בהצעת חוק המסחר האלקטרוני, מי בעד קבלת הרביזיה של בני אלון ירים את ידו.
דוד טל: הצבעה בעד – 11 נגד – 1 נמנעים – אין הרביזיה התקבלה.
דוד טל: אנחנו עוברים להצבעה על העברת הדיון בהצעת חוק מסחר אלקטרוני לוועדת מדע וטכנולוגיה.
דוד טל: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין הצעת החוק עברה לדיון בוועדת מדע וטכנולוגיה.
דוד טל: בקשה להעברת הצעת חוק גילוי נתונים בדבר פליטת מזהמים בפרסומות של כלי רכב, התשס"ח-2008, מוועדת הכלכלה לדיון בוועדת הפנים והגנת הסביבה
דוד טל: אנחנו עוברים לנושא הבא, בקשה להעברת הצעת חוק גילוי נתונים בדבר פליטת מזהמים בפרסומות של כלי רכב, התשס"ח-2008, מוועדת הכלכלה לדיון בוועדת הפנים והגנת הסביבה.
דוד טל: קיבלתי מכתב של חבר הכנסת גלעד ארדן שבו הוא הגיע לסיכום עם חבר הכנסת אופיר פינס כי המשך הכנת הצעת החוק גילוי נתוני פליטת מזהמים יהיה בוועדת הפנים והגנת הסביבה.
דוד טל: אני רוצה לציין שכל התקנות בעניין זיהום מכלי רכב המופיעים בחוק אויר נקי יהיו באישור ועדת הכלכלה.
דוד טל: מי בעד להעביר את זה על פי הסכמה של שני ראשי הוועדות, לוועדת הפנים והגנת הסביבה.
דוד טל: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין הצעת החוק עברה לדיון בוועדת הפנים והגנת הסביבה.
דוד טל: ההמלצה היא להעביר את הנושא לוועדת הפנים וכל נושא התקנות יהיה באישור ועדת הכלכלה.
דוד טל: בקשת חברי הכנסת לימור לבנת ואיתן כבל להקדמת הדיון בהצעת החוק המכינות הקדם צבאיות, התשס"ח-2008 (פ/ 3512/17) לפני הקריאה הטרומית
דוד טל: אנחנו עוברים לבקשת חברתה כנסת לימור לבנת ואיתן כבל להקדמת הדיון בהצעת החוק המכינות הקדם צבאיות, התשס"ח-2008 לפני הקריאה הטרומית, חברת הכנסת לימור לבנת בבקשה.
לימור לבנת: מדובר בהצעת חוק שבאה לעגן את נושא המכינות הקדם צבאיות, פרויקט ציוני ממדרגה ראשונה.
לימור לבנת: נושא שיש עליו קונצנזוס, מכינות שחלקן דתיות, חלקן נמצאות בקיבוצים חלקן משולבות חילוניות ודתיות, כאמור זה בא לעגן את עצם קיומן ואת תקציבן שלצערי קוצץ באופן כזה שלא יאפשר את המשך קיומן ולמעשה מאיים על המשך קיומן ויביא לחיסולן.
לימור לבנת: על הצעת החוק חתומים 40 חברי כנסת כמעט מכל סיעות הבית ממרצ, עבודה, ישראל ביתנו, ליכוד, איחוד לאומי, ש"ס וקדימה, לכן חבר הכנסת איתן כבל ואנוכי מבקשים להקדים את הדיון כדי שנוכל להביא את זה מחר לקריאה טרומית עוד לפני הפגרה ואני מבקשת להביא את זה להצבעה.
דוד טל: נמצאת גם המכינה של הרב סדן?
דוד טל: רציתי להבין איזה סוג של מכינות אלה.
דוד טל: אנחנו עוברים להצבעה , מי בעד פטור מחובת הנחה ירים את ידו?
דוד טל: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים - אין הבקשה אושרה.
דוד טל: חברת הכנסת לימור לבנת קיבלה פטור מחובת הנחה יחד עם חבר הכנסת איתן כבל ועוד 40 חברי כנסת אחרים.
דוד טל: בקשת יו"ר סיעת ישראל ביתנו בדבר הוספת סגן ליו"ר ועדת הבחירות המרכזית לכנסת
דוד טל: אנחנו עוברים לנושא הבא, בקשת יו"ר סיעת ישראל ביתנו בדבר הוספת סגן ליו"ר ועדת הבחירות המרכזית של הכנסת.
רוברט אילטוב: אנחנו מבקשים להוסיף סגן נוסף לוועדת הבחירות המרכזית, אנחנו נמנים בין הסיעות הגדולות ואנחנו מבקשים להיות שווים בזה.
דוד טל: אם אין התייחסות אנחנו עוברים להצבעה, מי בעד לאשר סגן יושב ראש נוסף לוועדת הבחירות המרכזית ירים את ידו.
דוד טל: הצבעה בעד - 10 נגד – 1 נמנעים -אין הבקשה אושרה
שלי יחימוביץ': זה נושא שלא היה על סדר היום, זה נושא פוליטי, יו"ר הסיעה שלי אינו היום, אני מבקשת רביזיה.
דוד טל: דאגתי מבעוד מועד שיהיה על סדר היום.
שלי יחימוביץ': אני מבקשת רביזיה ברשותך.
רוברט אילטוב: הוא על סדר היום.
שלי יחימוביץ': אז אני חוזרת בי מדברי על הסעיף הזה.
דוד טל: זה היה על סדר היום נדון בזה, לא נצביע על זה היום, יהיה בסדר, חבר הכנסת אילטוב אין לך מה לדאוג.
דוד טל: הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (זיכוי ממס לתושבי באר שבע והנגב), התשס"ח-2008 של חבר הכנסת יעקב מרגי וקבוצת חברי כנסת (פ/3442/17) – דיון לעניין תחולת סעיף 143 לתקנון הכנסת.
דוד טל: הנושא הבא הוא הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (זיכוי ממס לתושבי באר שבע והנגב), התשס"ח-2008 של חבר הכנסת יעקב מרגי וקבוצת חברי כנסת (פ/3442/17) – דיון לעניין תחולת סעיף 143 לתקנון הכנסת.
דוד טל: בזמנו עברה הצעת חוק ברוח הדברים הללו, אחת עברה ואחת לא עברה.
דוד טל: על פי התקנון, במידה ונופלת הצעת חוק אי אפשר להעלות לדיון הצעת חוק דומה בפרק זמן של חצי שנה.
דוד טל: המצב שנוצר הוא שהכנסת גילתה את דעתה שהיא תומכת מצד אחד, אולי בגלל נושא פוליטי כזה או אחר, או בגלל מי שהגיש את ההצעה, ומצד שני הפילה הצעת חוק דומה.
דוד טל: אם היא רק הייתה מפילה את הצעת החוק, הצעת החוק של חבר הכנסת מרגי וברוורמן ואחרים לא הייתה יכולה לעלות על סדר היום, אבל היות והצעת חוק אחת נפלה והצעת חוק אחת עברה, יש פרשנות, וצריכים לקבל את הפרשנות היותר מקלה.
דוד טל: אני סבור שאם הכנסת גילתה את דעתה ולנושא המהותי היא אמרה כן, אני חושב שאפשר להצביע אבל אני אבקש את דעתה של היועצת המשפטית.
ארבל אסטראחן: סעיף 143 לתקנון אומר שאם הצעת חוק הוסרה מסדר היום בקריאה הטרומית או בקריאה הראשונה, במשך חצי שנה, לא כולל פגרה, לא ניתן להביא זהה או דומה בעיקרה.
ארבל אסטראחן: יש כרגע מצב כזה אבל השאלה שמונחת בפני הוועדה היא שאלה עקרונית, לא בהכרח לגבי הצעות אלה, מצב שבו יש שתי הצעות חוק זהות או דומות בעיקרן, שאחת עוברת בקריאה הטרומית ואחת מוסרת מסדר היום.
ארבל אסטראחן: האם אותו סעיף 143 לגבי חצי שנה יחול במצב כזה או לא יחול במצב כזה.
ארבל אסטראחן: ניתן לומר שרציונאל של הסעיף שאומר שאם הכנסת החליטה להסיר עניין מסדר היום, לא רוצים שיביאו את אותו עניין לאישור בפני הכנסת בתוך תקופה קצרה לא צריך לחול לאור העובדה שבעצם הכנסת כן אישרה את העניין.
ארבל אסטראחן: לאור העובדה שהובאה בפנינו השאלה הזו סברנו שלא נכון להכריע את זה רק בפרשנות אלא נכון שוועדת הכנסת תקבל החלטה עקרונית.
דוד טל: אנחנו צריכים לקבל החלטה שמכאן ואילך, אם יהיה מצב שכזה, במידה והכנסת החליטה הצעה אחת לקבל והצעה אחת לא לקבל, אפשר יהיה להמשיך עם הצעת החוק הזו ולצרף גם הצעות אחרות וזה לא התקבל.
דוד טל: אנחנו עוברים להצבעה על התיקון, זה יהפוך לכוכבית קטנה בתקנון.
יולי יואל אדלשטיין: היו שתי הצעות חוק זהות.
אייל ינון: אני אסביר את הסיטואציה, אנחנו מדברים על הצעת חוק של הקלות במס לתושבי הנגב ואזור באר שבע, אותו יום במליאה, בדיונים על קריאות טרומיות עברה הצעה של חבר הכנסת ישראל כץ על חודו של קול ונפלה הצעה של חבר הכנסת טלב אלסאנע על חודו של קול.
אייל ינון: עכשיו חבר הכנסת מרגי מגיש הצעת חוק זהה להצעה של ישראל כץ והשאלה האם סעיף 143 חל בגלל שההצעה של טלב אלסאנע, שגם הייתה דומה בעיקרה להצעה של כץ נפלה, האם פרשנות סעיף 143 יכולה לאפשר לנו להעלות את ההצעה של חבר הכנסת מרגי או שמא לא.
יולי יואל אדלשטיין: מה דינה של הצעת חבר הכנסת טלב אלסאנע.
אייל ינון: אם הוועדה תקבל את הפרשנות המקלה נודיע לו על האפשרות להגיש שוב את ההצעה שלו.
דוד טל: אנחנו מצביעים על הפרשנות של סעיף 143, שאם היו שתי הצעות שאחת נפלה ואחת לא אפשר, לפני שתמו ששה חודשים מיום נפילה של הצעת חוק אחת, להגיש הצעת חוק באותו נושא.
דוד טל: מי בעד התיקון הזה?
דוד טל: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין הצעה אושרה.
אסתרינה טרטמן: הגיעה זמן שהכנסת תהיה עניינית למהות הצעת החוק ולא רק לטייטל של הכותרת.
דוד טל: אנחנו אוספים כוכביות ואחרי פרק זמן עושים תיקון לכל התקנות.
דוד טל: תודה לכולם הישיבה נעולה
יעקב מרגי: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכנסת, ישיבה מס' 224.
יעקב מרגי: על סדר-היום קביעת ועדה לדיון בהצעת חוק שירות ביטחון (הוראת שעה)(הצבת יוצאי צבא בשירות בתי הסוהר)(תיקון), בתשס"ח-2008, מ/371, לשם הכנתה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.
עו"ד יואל הדר: כיום משרתים גם במשטרה וגם בשירות בתי הסוהר חיילים בשירות חובה.
עו"ד יואל הדר: החיילים האלה משרתים שם רק בהסכמה של החיילים, אי-אפשר לכפות על מישהו לשרת בשירות בתי הסוהר או במשטרה.
עו"ד יואל הדר: עקב חילוקי דעות עם הצבא לגבי הצבת החיילים במשטרה, הגענו להסכמה אתם, ובאישור הכנסת הנושא נחקק כהוראת שעה, שמאריכים את השירות של החיילים במשטרה עד ה-30 ביוני במצב הקיים.
עו"ד יואל הדר: אנחנו מבקשים לשנות את המצב הקיים, וידוע לנו שלגבי המשטרה ירדו הכמויות.
עו"ד יואל הדר: הוועדה שדנה בנושא של הצבת חיילים במשטרה היתה ועדה של חוץ וביטחון, שיש לה ראייה באופן כללי לגבי הצבת חיילים במשטרה.
עו"ד יואל הדר: יש כמה חברי כנסת שמתנגדים לכך בכלל.
דוד רותם: אתם מורידים את הנושא של ההסכמה?
עו"ד יואל הדר: לא, היא תישאר בכל מקרה.
עו"ד יואל הדר: גם מבחינה חוקית אי-אפשר בלעדיה.
דוד רותם: מה השינוי שאתם רוצים?
יוחנן פלסנר: צריך להאריך את הצו.
עו"ד יואל הדר: לגבי הסוהרים, היום החוק מאפשר לנו לשים חיילים רק בבתי-סוהר ביטחוניים.
עו"ד יואל הדר: אנחנו רוצים שהם לא יהיו רק בבתי-סוהר ביטחוניים, אלא ישמרו גם על אגפים ביטחוניים בבתי-סוהר אחרים.
עו"ד יואל הדר: הצבא מתנגד לזה.
עו"ד יואל הדר: בעניין הת"ש למשל, יהיה חייל שייתן ת"ש לחייל, ולא סוהר ייתן ת"ש לחייל.
עו"ד יואל הדר: זאת המגמה שלנו.
עו"ד יואל הדר: הצבא מתנגד לעניין הזה עקב כך שיש לו מחלוקת אתנו.
עו"ד יואל הדר: אנחנו מבקשים לקיים אתם דיונים ולהאריך את הוראת השעה הקיימת.
עו"ד יואל הדר: עד 30 ביוני נאפס את זה עם המשטרה ונקיים דיונים עם הצבא גם לגבי המשטרה וגם לגבי השב"ס ונביא את זה לוועדת החוץ והביטחון, שאני מקווה שהיא הוועדה הנכונה, עד ה-30 ביוני.
דוד רותם: אנחנו עכשיו עוסקים בחוק או שאנחנו עוסקים בהארכת הוראת שעה?
עו"ד יואל הדר: הארכת תוקף החוק הקיים עד ה-30 ביוני.
דוד רותם: אתה מדבר כרגע להשאיר את המצב כמו שהוא, לא שינוי בחוק אלא הארכת הוראת שעה.
דוד רותם: עד היום באיזו ועדה נדונה הוראת השעה הזאת?
עו"ד יואל הדר: בוועדת החוץ והביטחון.
גדעון סער: אדוני היושב-ראש, אני חייב לומר שהתמיהות שהיו לי רק התעצמו במהלך הדיון.
גדעון סער: מסתבר ששוב המשרד לביטחון פנים חוזר לסורו ומביא לוועדת כנסת הארכה של הוראת שעה.
גדעון סער: שים לב מתי היא פגה, אדוני היושב-ראש.
אורי אריאל: ב-14 בפברואר 2008.
גדעון סער: אנחנו יושבים כאן, במעמד חשוב וחגיגי, ב-26 במרס, דהיינו חודש וחצי אחרי שהוראת השעה פגה.
גדעון סער: פתאום התעורר המשרד לביטחון פנים.
יעקב מרגי: התמיהה שלי גדולה יותר עכשיו, איך פספסת את זה כשזה היה במליאה?
גדעון סער: חבר הכנסת ריבלין ייצג אותי.
אורי אריאל: אדוני היושב-ראש, אני העליתי את זה.
דוד רותם: אני מתפלא על חבר הכנסת גדעון סער.
דוד רותם: הרבנות הראשית נעלמה לה, ולא שמתם לב.
אורי אריאל: שמנו לב.
גדעון סער: הרבנות הראשית זאת אובססיה שלך, לא שלי.
גדעון סער: אני אומר בתור מי שהוא בעד הרבנות אבל נגד הממשלה, שבלתי סביר לבקש אחרי חודש וחצי הארכת הוראת השעה עד ל-30 ביוני.
גדעון סער: זאת אומרת, עד שהחוק הזה יחוקק אולי יהיה לו תוקף לשלושה חודשים.
גדעון סער: בא המשרד לביטחון פנים בנושא שהמגרש הביתי שלו הוא ועדת הפנים של הכנסת, והוא רוצה לבטל את ועדת הפנים.
גדעון סער: על שום מה ולמה?
גדעון סער: האם חבר הכנסת פינס לא יבין את העניין הזה?
גדעון סער: הוא לא יוכל לדון בעניין הזה?
גדעון סער: לכן, אדוני היושב-ראש, עושים שימוש בחיילים למשימות שהן לא משימות צבאיות מובהקות, זה ויכוח חשוב שצריך לנהל אותו לגופו.
גדעון סער: כאשר הם אמורים להיות מופעלים בשירות בתי הסוהר, הקובע היא המסגרת שמתחתיה הם אמורים להיות, ולכן זה נושא שאמור להידון בוועדת הפנים של הכנסת.
עו"ד יואל הדר: משרד הביטחון הגיש את החוק הזה, לא אנחנו.
אורי אריאל: את דעתי על החוק הזה אמרתי, ועל האיחור.
אורי אריאל: זה שהמשרד לביטחון פנים חושב שילדינו הפכו להיות חברה לכוח-אדם לסוהרים ולכל מיני בוקי-סרוקי, זאת בעיה שלו.
אורי אריאל: המקום המתאים לדון בנושא הזה הוא ועדת הפנים.
אורי אריאל: אלה דברים פשוטים וברורים.
אורי אריאל: הניסיון להעביר את זה לוועדת החוץ והביטחון, שגם איננה מזמינה את שאר חברי הכנסת, וועדות אחרות הן פתוחות אוטומטית, יכול ליצור בעיה.
יעקב מרגי: זאת טענה שהיא נכונה לכל נושא.
אורי אריאל: אני אומר את זה, כי אני אישית למשל רוצה להשתתף בדיון.
יעקב מרגי: הוראת השעה זה הצבת יוצאי צבא בשירות בתי הסוהר.
יעקב מרגי: לא נאמר מה יהיה תפקידם בשירות בתי הסוהר.
יעקב מרגי: לכן אני חושב שהזיקה היא יותר לחוץ וביטחון.
יעקב מרגי: אמרתי את דעתי, לא מעבר לזה.
דוד רותם: אני מציע ועדה משותפת לוועדת הפנים ולוועדת החוץ והביטחון.
אורי אריאל: שמחתי לשמוע את דעתך.
אורי אריאל: אני חושב שזה צריך להיות בוועדת הפנים.
אורי אריאל: אני מוכן כפשרה לקבל את הצעת עו"ד רותם, ושתהיה ועדה משותפת.
אורי אריאל: לשים את זה רק בוועדת החוץ והביטחון זה לא צודק, זה לא נכון, זה לא ראוי.
אורי אריאל: זה חטא על פשע.
אורי אריאל: החוק הזה הוא חטא, והבקשה לעשות את זה בצורה הזאת היא תוספת על החטא.
עו"ד יואל הדר: מדובר בהוראת שעה לעוד שלושה חודשים.
עו"ד יואל הדר: צוות של ועדת החוץ והביטחון ידון בזה.
עו"ד יואל הדר: הוועדה כבר מכירה את הנושא הזה, זה לא החוק שלנו, זה לא החוק של משרד הפנים.
אורי אריאל: אם זה לא החוק שלכם, מדוע אתה נמצא כאן?
גדעון סער: איפה משרד הביטחון?
גדעון סער: למה אתה פה?
גדעון סער: למה העוזרת של השר לביטחון פנים פה?
אורי אריאל: אני מבקש לסדר לדחות את הדיון ולהזמין את היועץ המשפטי של משרד הביטחון.
אורי אריאל: זה לא חוק של המשרד לביטחון פנים.
גדעון סער: אדוני היושב-ראש, לפנים משורת הדין אני מוכן לקבל את הצעת הפשרה שהציע חבר הכנסת רותם, כדי שגם האלמנטים האלה וגם אלמנטים אחרים יהיו מיוצגים.
גדעון סער: יושב-ראש ועדת הפנים נמצא בחוץ-לארץ.
גדעון סער: ההגינות היתה מחייבת להמתין ולהזמין אותו.
יעקב מרגי: גם יושב-ראש ועדת החוץ והביטחון בחוץ-לארץ.
גדעון סער: אני מציע שנזמין את שניהם ביום שני ונקבל החלטה.
אורי אריאל: אפשר לעשות ועדה מיוחדת מחר.
יוחנן פלסנר: אני רוצה להוסיף טענה אחת שלא עלתה כאן.
יוחנן פלסנר: החשיבות של חוץ וביטחון היא משום שיש כאן דיון על נתונים של גיוסי כוח-אדם, דברים שהם מסווגים ואני לא חושב שכדאי שידעו אותם.
יעקב מרגי: במליאה נשמעו הצעות להעביר את הצעת החוק לוועדת החוץ והביטחון או לוועדת הפנים והגנת הסביבה.
גדעון סער: אני מציע ועדה משותפת, כמו שהציע חבר הכנסת רותם.
יעקב מרגי: מי שמצביע בעד, הוא בעד ועדת החוץ והביטחון.
יעקב מרגי: מי שמצביע נגד, מצביע בעד ועדה משותפת.
יעקב מרגי: מי בעד להעביר את הנושא לוועדת החוץ והביטחון?
יעקב מרגי: ה צ ב ע ה בעד – 5 נגד – 4 נמנעים – אין חמישה בעד, ארבעה נגד.
יעקב מרגי: הנושא יעבור לוועדת החוץ והביטחון.
דוד טל: על סדר-יומנו מספר סעיפים.
דוד טל: סעיף ראשון: קביעת מסגרת הדיון להצעות להביע אי-אמון בממשלה.
דוד טל: סיעות יהדות התורה-איחוד לאומי-מפד"ל, הליכוד, ישראל ביתנו ובל"ד-רע"מ-תע"ל-חד"ש הגישו הצעות להביע אי-אמון בממשלה בשל: המשך הקפאת הבנייה בביתר עילית, של יהדות התורה-איחוד לאומי-מפד"ל; המועמד להרכיב את הממשלה הינו חבר הכנסת יעקב ליצמן.
דוד טל: העברת כלי נשק לרשות הפלסטינית, של הליכוד; המועמד להרכיב את הממשלה הינו חבר הכנסת בנימין נתניהו.
דוד טל: כישלונה בטיפול בסוגיית הבנייה הבלתי חוקית, של ישראל ביתנו; המועמד להרכיב את הממשלה הינו חבר הכנסת אביגדור ליברמן.
דוד טל: מדיניות ההתנחלות, של בלד-רע"מ-תע"ל-חד"ש; המועמד להרכיב את הממשלה הינו חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה.
דוד טל: אם אין השגות, אנחנו נעלה להצעה ולהצבעה את המתכונת הרגילה שלנו – עשר דקות למגישי ההצעות, שלוש דקות לכל סיעה.
דוד טל: בעד – פה אחד ההצעה למסגרת דיון של עשר דקות למציעים ושלוש דקות לכל סיעה בהצעות להביע אי-אמון בממשלה, נתקבלה.
דוד טל: אשר על כן, אנחנו מאשרים עשר דקות ושלוש דקות.
דוד טל: בקשת יושב-ראש סיעת ישראל ביתנו בדבר תוספת סגן ליושב-ראש ועדת הבחירות המרכזית לכנסת השבע-עשרה – רוויזיה
דוד טל: רבותי, אנחנו עוברים לנושא השני – בקשת יושב-ראש סיעת ישראל ביתנו בדבר הוספת סגן ליושב-ראש ועדת הבחירות.
דוד טל: מי בעד הרוויזיה שהגישה חברת הכנסת שלי יחימוביץ', בשם מפלגת העבודה, ירים את ידו.
דוד טל: ה צ ב ע ה בעד – 1 נגד – רוב נמנעים – אין הבקשה לרוויזיה לא נתקבלה.
דוד טל: אשר על כן, הרוויזיה לא התקבלה.
ארבל אסטרחן: יש סגן נוסף לוועדת הבחירות המרכזית.
ארבל אסטרחן: היו"ר דוד טל: כן, זה הנושא של סגן יושב-ראש ועדת הבחירות המרכזית לישראל ביתנו.
ארבל אסטרחן: ג.
ארבל אסטרחן: הצעת חוק הכנסת (תיקון מס' 27)(הסדרת פעולתם של שדלנים), התשס"ח-2007, הצעת חברי הכנסת גדעון סער ושלי יחימוביץ' (פ/3130/17) – הכנה לקריאה שנייה ושלישית
דוד טל: אנחנו עוברים לחוק השדלנים.
דוד טל: מאיר פרוש: מה עם הארוחה היומית?
דוד טל: היו"ר דוד טל: דַבֵּר עם יושב-ראש הקואליציה.
דוד טל: אני עדיין לא מסיים את הישיבה.
דוד טל: אני חושב שזה חוק חשוב, וכדאי גם שהוא יעבור.
דוד טל: מאיר פרוש: בתקווה שהוא יכלול את כל ילדי ישראל .
דוד טל: היו"ר דוד טל: אם זה יכלול את כל ילדי ישראל, אני חושב שלא תהיה בעיה.
דוד טל: כנראה שזה לא כולל את כל ילדי ישראל, לכן יש בעיה עם זה.
דוד טל: אני מבקש לעבור להצעת חוק הלוביסטים.
דוד טל: רבותי חברי הכנסת, אני מבקש שתעזרו לי היום לנסות לסיים את הטיפול בהצעת החוק כדי שנוכל להביא אותה לקריאה שנייה ושלישית.
דוד טל: איפה עמדנו?
דוד טל: היועצת המשפטית, בבקשה גברתי.
ארבל אסטרחן: מסומנים פה הדברים שסוכמו בישיבות הקודמות, אני רוצה להפנות את תשומת הלב אליהם, ואז נוכל להמשיך בסעיפים שלא דנו בהם.
ארבל אסטרחן: העניינים שנוסחו מחדש מסומנים בנוסח שבפניכם בהדגשה – אני אפנה אליהם.
ארבל אסטרחן: בסעיף הראשון הוספה ההגדרה של נשיאות הכנסת.
ארבל אסטרחן: זה מוסד שלא מוגדר היום.
ארבל אסטרחן: לאחר מכן, כפי שסוכם, נקבע שהוועדה – שאחר כך היא זאת שנותנת היתרים ויכולה לשלול היתרים וכו' – תהיה ועדה בראשות יושב-ראש הכנסת ושני סגנים, שתבחר הנשיאות.
ארבל אסטרחן: סוכם גם, כפי שכתוב כאן, שאם חל שינוי בהשתייכות סיעה של חבר הוועדה לסיעות הקואליציה או האופוזיציה, הנשיאות תבחר חבר אחר, כך שתמיד ההרכב יישמר כאחד אופוזיציה, אחד קואליציה.
ארבל אסטרחן: ההגדרה של "שדלן", שנדונה ארוכות, מופיעה בפניכם כרגע בעמוד השני.
ארבל אסטרחן: מה שנקבע הוא נוסח מצומצם יחסית, שקובע ששדלן הוא מי שפועל דרך עיסוק או למען לקוח, אבל יש שלוש החרגות, שלושה סייגים, לאותה הגדרה.
ארבל אסטרחן: ההחרגה הראשונה היא: "מי שבמסגרת עבודתו נוקט פעולות כאמור למען מעבידו;", כאשר הרעיון היה להוציא אנשים שעובדים במקום מסוים ומייצגים רק את אותו מקום בפני הכנסת – בין אם אדם נקרא שדלן, בין אם סמנכ"ל רגולציה, אחראי קשרי ממשל, וכו' – כלומר במקרה כזה, זה לא אדם שמייצג – היום את זה, מחר את זה – ויכולה להיווצר הטעיה וחוסר בהירות.
ארבל אסטרחן: ההחרגה השנייה היא: "מי שממלא תפקיד על פי חוק בשירות המדינה, ברשות מקומית או בתאגיד שהוקם בחוק, אף אם אינו עובד, ונוקט פעולות כאמור במסגרת תפקידו ובקשר לסמכויות ולתפקידים של הגוף שעבורו הוא פועל;" פה דובר למשל על מישהו כמו יועץ משפטי או מבקר, למשל של עירייה – תפקידים שהם על-פי חוק ולא תמיד מי שממלא אותם הוא עובד.
ארבל אסטרחן: הסייג השלישי מדבר על "מי שמייצג נושא משרה או ממלא תפקיד בהליך מעין שיפוטי בפני הכנסת או ועדה מוועדותיה.
ארבל אסטרחן: " פה דובר למשל על עורך-דין, שמייצג אדם בפני דיוני חסינות או דיונים שהיו בהקשר של נשיא המדינה, וכדומה.
ארבל אסטרחן: סעיף 66 – הוסף בו סייג בסעיף קטן (ב)(3).
ארבל אסטרחן: דובר באחת הישיבות הקודמות – בעקבות הערה גם של חבר הכנסת פינס וגם של חברים פה – לגבי קביעת סייגים לשדלן שהוא חבר מפלגה.
ארבל אסטרחן: היו"ר דוד טל: צריך רק לומר - לפרוטוקול – שבסעיף 66(א) יש הסתייגות של חברות הכנסת עמירה דותן ורונית תירוש.
ארבל אסטרחן: היא לא לסעיף 66(א).
ארבל אסטרחן: היא נוסחה קצת אחרת.
ארבל אסטרחן: זה מנוסח כסעיף 69 חדש.
ארבל אסטרחן: יש כן הסתייגויות לנושאים שעברנו עליהם, של חברי כנסת מחד"ש, אבל אם הם לא פה – זה יהפוך להסתייגויות דיבור.
ארבל אסטרחן: אני אנסח אותן כדיבור – זה לא יהיה מה שהם הגישו.
שלי יחימוביץ': גם המסתייגים האחרים לא פה.
שלי יחימוביץ': היו"ר דוד טל: עוד לא הגענו אליהם.
ארבל אסטרחן: דובר על מה דינו של שדלן שהוא חבר מפלגה או חבר גופים מסוימים במפלגה – האם לקבוע סייגים לעניין הזה.
ארבל אסטרחן: מה שמוצע כאן הוא שאדם שרוצה לפעול כשדלן והוא חבר גוף בוחר, יצטרך להודיע על כך בטופס הבקשה שהוא יגיש, והדבר יפורסם עם יתר פרטיו באינטרנט.
ארבל אסטרחן: יש כאן שתי חלופות.
ארבל אסטרחן: היו"ר דוד טל: אדם כזה שלא מגיע בין כותלי הכנסת והוא עושה איזושהי פעולת לובינג- חבר מרכז מאיזושהי מפלגה – הרי הוא לא צריך את האישור של הכנסת.
ארבל אסטרחן: דבר שנעשה מחוץ לכנסת – החוק הזה אינו עוסק בו.
ארבל אסטרחן: גדעון סער: אנחנו גם לא פוגעים ביכולת שלו לעשות את זה.
ארבל אסטרחן: הוא בסך הכול צריך להודיע.
דוד טל: הוא לא רוצה, הוא לא יודיע.
דוד טל: גדעון סער: כלומר, מבחוץ מבחוץ.
דוד טל: דיברנו על כך בישיבה הקודמת .
שלי יחימוביץ': בכנסת הוא חייב להודיע.
שלי יחימוביץ': היו"ר דוד טל: בכנסת זה ברור.
ארבל אסטרחן: הרעיון היה לקבוע כללי משחק בכנסת.
ארבל אסטרחן: מה שכתוב כאן, שהוא צריך להודיע – אם המבקש חבר בגוף בוחר של מפלגה – את שם המפלגה, ולגבי "גוף בוחר" יש כאן שתי חלופות, מוצע כך: "גוף הבוחר מועמדים לכנסת או לכהונת ראש הממשלה או שר בממשלה, למעט בחירות ישירות שבהן מספר בעלי זכות ההצבעה עולה על חמשת אלפים.
ארבל אסטרחן: " גדעון סער: אני חושב שצריך לכתוב את זה: למעט אם מדובר במפלגה המקיימת בחירות לכנסת בבחירות ישירות, וכו'.
ארבל אסטרחן: כאשר הדבר הזה לקוח מההוראות שקיימות היום בחוק העונשין.
ארבל אסטרחן: היו"ר דוד טל: שם רשום חמשת אלפים?
ארבל אסטרחן: ארבל אסטרחן: נכון.
ארבל אסטרחן: שם יש הוראה כזאת.
ארבל אסטרחן: גדעון סער: להלן: תיקון יוסי שריד.
ארבל אסטרחן: ארבל אסטרחן: חלופה אחרת – אני מזכירה שזה תיקון שרלוונטי גם לכאן - - - היו"ר דוד טל: אבל בכל קדימה אין 5,000 מתפקדים.
ארבל אסטרחן: גדעון סער: יש.
ארבל אסטרחן: אני אזכיר שחוק העונשין אוסר על, מה שנקרא, בעל השפעה ניכרת על בחירה של מועמדים במפלגה, להשפיע או להניע מועמד לעשות פעולות שונות שקשורות לתפקידו.
ארבל אסטרחן: זאת אומרת, כבר היום, אדם שהוא בעל השפעה כזאת לא יוכל לפעול מול מועמדים באותה מפלגה שבה הוא פעיל.
ארבל אסטרחן: פה, ההוראה הזאת קובעת שחבר בגוף בוחר – ההגדרות פה קצת שונות, ההגדרה כוללת גופים נוספים – יצטרך להודיע את עובדת היותו חבר בגוף בוחר.
ארבל אסטרחן: חלופה אחרת – שציינתי אותה פה בכחול – בחירות שבהן משתתפים כלל חברי המפלגה.
ארבל אסטרחן: אלה חלופות שצריך להכריע ביניהן.
ארבל אסטרחן: היו"ר דוד טל: אולי נקבל החלטה קודם כול בנושא הזה.
ארבל אסטרחן: אם יש התייחסויות של חברי הכנסת לשתי האפשרויות – מי מצדד באיזו מן האפשרויות.
ארבל אסטרחן: עורך-דין מיכאלי, סיעת ש"ס מצדדת בהצעה הראשונה או בהצעה השנייה?
ארבל אסטרחן: אברהם מיכאלי: אני כרגע נמנע, אני רוצה לראות מה המציעים סוברים.
ארבל אסטרחן: חבר הכנסת סער, מה אתה אומר?
ארבל אסטרחן: גדעון סער: קודם כול אני אומר שזה בטח לא רלוונטי לש"ס, שבה זה מוכרע במועצת החכמים, אבל מבחינתי, כל אחת משתי החלופות היא בסדר בעיני.
ארבל אסטרחן: ארבל אסטרחן: שתיהן קיימות בחוק – אחת בחוק הגבלות לאחר פרישה, והשנייה בחוק העונשין, כפי שאמרתי, של ה- 5,000.
ארבל אסטרחן: הרעיון הוא שיידעו שאדם מסוים הוא בעל השפעה מיוחדת על חברי מפלגתו.
אסתרינה טרטמן: הוא צריך להודיע על כך.
אסתרינה טרטמן: זה לא יהיה מניע.
אסתרינה טרטמן: ארבל אסטרחן: נכון, הוא צריך להודיע על כך, זה לא ימנע ממנו – למעט כמובן האיסורים בחוק העונשין, שאנחנו לא נוגעים בהם.
אסתרינה טרטמן: היו"ר דוד טל: מה אנחנו מאמצים, רבותי חברי הכנסת?
אסתרינה טרטמן: אני רוצה שזה יהיה בהסכמה רחבה, זה לא עניין כזה קריטי.
אסתרינה טרטמן: זה טוב וזה טוב.
אסתרינה טרטמן: גדעון סער: בעצם ההיגיון של ההוראה הוא מאוד פשוט.
אסתרינה טרטמן: כשגוף בוחר הוא מצומצם - - היו"ר דוד טל: יכולת ההשפעה היא יותר גדולה.
אסתרינה טרטמן: גדעון סער: - - דהיינו, 300 איש נניח, אז יש לכל אחד משמעות.
אסתרינה טרטמן: כשמדובר ב- 100,000 איש, אין משמעות לכך שהאדם הוא חבר בגוף הבוחר.
אסתרינה טרטמן: ארבל אסטרחן: נכון.
אסתרינה טרטמן: היו"ר דוד טל: אז נהיה צמודים ל- 5,000?
אסתרינה טרטמן: גדעון סער: לכן, אפשר להגן על הנוסח של ה- 5,000 כי במקרה שבו כלל חברי המפלגה הם מספר מאוד קטן – למרות שאין דוגמאות בסיעות כאלה, אבל ברמה התיאורטית זה יכול לקרות; נניח מפלגה כמו שינוי, שהיתה מפלגה מאוד קטנה מבחינת מספר חברים – אז המבחן של חוק העונשין יכול לעמוד.
אסתרינה טרטמן: אריאל סנדר: ומה אם אין גוף בוחר בכלל?
אסתרינה טרטמן: ארבל אסטרחן:
אסתרינה טרטמן: אז הוא לא צריך להודיע על כלום.
אסתרינה טרטמן: גדעון סער: זה לא רלוונטי.
אסתרינה טרטמן: זה תנאי מצטבר.
אסתרינה טרטמן: הוא גם צריך להיות חבר גוף בוחר וגם צריך שהגוף הבוחר יהיה קטן מ- 5,000 איש.
אסתרינה טרטמן: זאת אומרת, אם אחד משניהם לא מתקיים, הוא לא נדרש בדיווח.
אסתרינה טרטמן: היועצת המשפטית אולי תאשר את מה שאני אומר?
אסתרינה טרטמן: ארבל אסטרחן: זה נכון.
אסתרינה טרטמן: היו"ר דוד טל: אם כך, רבותי, אנחנו מאמצים את הגישה של 5,000 איש – הוורסיה הראשונה.
אסתרינה טרטמן: הלאה, סעיף (4).
אסתרינה טרטמן: ארבל אסטרחן: על זה דיברנו – שהמבקש מתחייב לפעול לפי הוראות אותו פרק ואם חל שינוי, הוא צריך להודיע.
דוד טל: ארז, לך יש השגות לסעיפים שכבר קראנו?
ארז גילהר: כן.
ארז גילהר: שוב, אם אני מבין נכון - - -
דוד טל: חשבתי שבדיון הקודם כבר הבנת נכון.
ארז גילהר: חשבתי, ואני חושב שזה לא בדיוק מה שהסכמנו בדיון הקודם.
ארז גילהר: בהגדרת שדלן, למעט, הבנו רשות מקומית – קיבלנו, אבל לגבי לשכת עורכי-הדין, שוב.
ארז גילהר: דיברנו מה קורה אם מגיעים - ואני לא מייצג אותם – נציגי לשכת רואי-החשבון לדוגמה.
ארז גילהר: היו"ר דוד טל: יש פה נציג של לשכת עורכי-הדין, תן לו לייצג אותם.
ארז גילהר: ארז גילהר: לשכת רואי-החשבון.
ארז גילהר: כתוב כאן: אף אם אינו עובד בתאגיד, זאת אומרת לא הגברת גויסקי שעובדת בלשכת עורכי-הדין, אבל אם בא נציג לשכת עורכי-הדין, הוא מתעמת בנוגע למשהו שהוא לכיס של עורך-הדין, ויבוא מישהו שהוא נציג לשכת רואי-החשבון ורוצה לגזול משהו מפרנסתו, או השמאים או כל אחד אחר.
ארז גילהר: איל ינון: אבל הוא לא ממלא תפקיד על-פי חוק.
ארז גילהר: ארבל אסטרחן: נכון.
ארז גילהר: איל ינון: אם מגיע עורך-דין, בשם לשכת עורכי-הדין, ומופיע פה וטוען לאינטרסים של לשכת עורכי-הדין, הוא לא ממלא תפקיד על-פי חוק.
ארז גילהר: הרעיון הוא – אם יש יושב-ראש של תאגיד סטטוטורי שהוא לא עובד של התאגיד, אם יש יועץ משפטי של עירייה שהוא ממלא תפקיד על-פי חוק, אבל הוא לא עובד העירייה.