GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אריה אלדד: אני נשבעתי שאני לא אדרוך על אדמת גרמניה, אבל אם הייתי יכול לקדם ביום אחד את הגעתן של הצוללות המיוחדות שרק גרמניה בונה לנו, הייתי נוסע.
אריה אלדד: כי להגנתה של מדינת ישראל זאת מצווה.
אריה אלדד: לשמוע גרמנית במליאה, אין מצווה.
אריה אלדד: יש תקדים היסטורי אחד שיכול להסביר לחברים מה ההבדל בין מדינה סוברנית, עצמאית שמכבדת חוק – ובגרמניה יודעים הכי טוב בעולם מה זה לכבד חוק ותקנון.
אריה אלדד: התקדים והדוגמה הם איך התנהגה הקיסרות העותומאנית בגסיסתה כשהקייזר האוסטרו-הונגרי או הקייזר הגרמני ביקש לבקר בירושלים כשהוא רוכב במרכבתו ולא הולך ברגליו.
אריה אלדד: אבל המרכבה של הקייזר וילהלם לא נכנסה לעיר העתיקה, אז פרצו את החומה ויצרו את השער החדש.
אריה אלדד: חברים, אנחנו לא הקיסרות העותומנית בגסיסתה, אנחנו מדינה יהודית עצמאית עם כבוד לאומי-יהודי.
אריה אלדד: לכן אם אין הכרח – אל תכופפו את התקנון, גם בשם אלה שהמילים האחרונות שהם שמעו בחיים היו בגרמנית.
דוד טל: איל, בבקשה.
איל ינון: אני כמובן לא נכנס לשום ויכוח עקרוני מהותי עם חבר הכנסת אריה אלדד, אין זה מתפקידי, אני רק רוצה לציין מספר עובדות ולדייק בהן: ראשית, אין מדובר בתקנון הכנסת וגם אין מדובר בחוק; מדובר בהחלטות של ועדת הכנסת, וכמובן "הפה שאסר הוא הפה שהתיר".
איל ינון: שנית, לידיעת חברי הוועדה, ב-2 בפברואר 2005 נשיא גרמניה נאם בגרמנית במליאה, וב-30 במאי 2007 נשיא הפרלמנט האירופי נאם במליאה בגרמנית.
אורי אריאל: "על אלו אני בוכייה", אדוני המזכיר.
אורי אריאל: אתה אומר לנו שזה היה – כן, זה היה.
אורי אריאל: זאת עובדה, אי אפשר להתווכח איתה.
אורי אריאל: אז מה, זה משמח אותנו?
אורי אריאל: הרי אחרי הסבא והסבתא של אריה אלדד הלכו עוד 6 מיליון.
אורי אריאל: הרי אני לא חושב שבשבת שקוראים פרשת "זכור את אשר עשה לך עמלק" – והם עמלקים, הם האבא של העמלקים.
אורי אריאל: לא נולד עוד עמלקי כמוהם.
אורי אריאל: האם הגרמנים עמדו על כך בתוקף שהיא תנאם בכנסת?
אורי אריאל: יש לי הערכה משלי, תרשו לי להגיד את ההערכה, ואם המזכיר יתקן אותי, אני אשמח שוב.
אורי אריאל: אני יכול להעריך שישראל הציעה את זה כמחווה או שזה נולד בשיחה בין הפקידים רמי הדרג שארגנו את הביקור; אז יש הרבה טקסים ידועים, כמו ללכת ליד ושם – דבר מכובד.
אורי אריאל: עכשיו, כפי שאמר ידידי, כבר הוצאו ההזמנות, ועכשיו אנה אנו באים?
אורי אריאל: מה לעשות עם זה עכשיו?
אורי אריאל: כמה כבוד יושבת הראש נתנה לוועדה הזאת שאנחנו עכשיו דנים על זה?
אורי אריאל: 6 מיליון.
אורי אריאל: אז יפה שגרמניה שינתה מאורחותיה, והיא לקראת ישראל, והיא היום מתנהגת כידידה.
אורי אריאל: יש דברים חשובים, אני מודע לפחות לחלקם בתחום הביטחוני והמדיני שיש להעריך אותם על זה.
אורי אריאל: מכאן ועד שאנחנו היהודים נחזור למשפחת הזוחלים – ותסלחו לי על הביטוי – להיות סמרטוטים – מותר לנו רגע לעמוד, ולהגיד, בסדר, תלך לנשיא ותעשה אלף דברים חשובים במדינת ישראל, וגם על זה יש מי שיכול לשאול על זה.
אורי אריאל: מה קרה לנו?
דוד טל: חבר הכנסת פלסנר, בבקשה.
יוחנן פלסנר: דיבר חבר הכנסת אלדד מדם לבו על סבא וסבתא שלו.
יוחנן פלסנר: אז לגמרי במקרה גם סבא וסבתא שלי היו פליטים מגרמניה והגיעו למדינת ישראל- -
אורי אריאל: אתה יודע, זה ממש לא היה במקרה, זה היה ממש מכוון.
יוחנן פלסנר: הם היו פליטים מגרמניה של המשטר הצורר הזה, והשפה הגרמנית לא נשמעה בביתם אף על פי שזאת הייתה שפת אמם, משום שהם רצו למחוק את העבר הזה.
יוחנן פלסנר: אז אני מבין לחלוטין מאין מגיעים הדברים של חבר הכנסת אלדד.
יוחנן פלסנר: על-כן אני לא דובר גרמנית; אמי שגדלה בבית של פליטים מגרמניה לא דוברת גרמנית, והשפה הגרמנית מעוררת בכולנו אסוציאציות מאוד קשות.
יוחנן פלסנר: מעבר לכך, הפצע הפתוח ביחסי ישראל-גרמניה יישאר כזה לדורות.
יוחנן פלסנר: אין בביקור הזה ואין במחוות שנעשות בביקור הזה משום מחשבה או רצון, לטעמי, לאחות את הפצע הזה.
יוחנן פלסנר: הפצע הזה פתוח וראוי שהוא יישאר פתוח, וראוי שהזיכרון הזה יהיה המסד שעליו מבוססים היחסים שלנו עם גרמניה.
יוחנן פלסנר: אבל צריך לקחת עוד דברים בחשבון: גרמניה היא היום הידידה היציבה ועוגן של תמיכה במדינת ישראל, באירופה, ואסור לנו לקחת את זה כמובן מאליו.
יוחנן פלסנר: יש לחצים אדירים, יש התחסדויות באירופה – כל מי שבקי בזירת ההסברה הבינלאומית, ובעיקר האירופית מכיר בחשיבות של הדברים הללו- -
אורי אריאל: מה זאת אומרת, אם היא לא תדבר בכנסת העוגן ייקרע?
יוחנן פלסנר: אני חושב שהעוגן הזה זקוק למיסוד ולקיבוע בלי שאנחנו מוותרים כהוא-זה על זיכרון העבר.
יוחנן פלסנר: ולאו דווקא בימים שמעמדנו הבינלאומי הוא סביר, אלא גם בימים שכלל הקהילה הבינלאומית יוצאת נגדנו וכל המתחסדים יוצאים מהחורים שלהם – אנחנו יודעים שגרמניה, עם כל העוצמה שלה היא לצידנו- -
דוד טל: ותוסיף את מה שאמר חבר הכנסת אריאל על מה שהוא יודע בנושא הביטחוני, ואני מניח שהוא יודע.
יוחנן פלסנר: מעבר לתמיכה של גרמניה כמדינה, ישנה הקנצלרית מרקל, שהתמיכה שלה במדינת ישראל היא תמיכה בלתי מסויגת בנושאים הביטחוניים והכלכליים.
יוחנן פלסנר: כשאנחנו מסתכלים קדימה יש לנו אינטרסים משותפים משמעותיים במגוון הנושאים שקשורים גם למזרח התיכון, גם בהקשרים של חימוש, גם בהקשרים של פירוק חימוש של מי שאנחנו רוצים לפרק את היכולות שלו.
יוחנן פלסנר: התמיכה של גרמניה, שיתוף הפעולה ובניית הידידות הזאת תוך זיכרון העבר ותוך אי מחיקת זיכרון העבר היא חשובה.
יוחנן פלסנר: לכן אנחנו צריכים להיות מסוגלים לתת לזה ביטוי גם בבית המחוקקים הישראלי.
יוחנן פלסנר: לעניין התקנוני, לדעתי, לא מדובר על שינוי תקנון, אלא על הליכה בהתאם לתקנון.
יוחנן פלסנר: מביאים את זה לוועדת הכנסת, ולכן אין שום התפתלות, אלא התנהגות בהתאם לתקנון ובהתאם לאינטרס של מדינת ישראל- -
דוד טל: ודאי לא כיפוף התקנון.
יוחנן פלסנר: - - ותוך זיכרון העבר.
דוד טל: חבר הכנסת יואל חסון, בבקשה.
יואל חסון: אני מאוד מתחבר לדבריו של חבר הכנסת אלדד.
יואל חסון: גם אני לא נסעתי לגרמניה ולא מתכוון לנסוע לגרמניה, והתחושות שלי לגבי גרמניה הן חזקות ומשמעותיות כמו של כולנו, אני משער.
יואל חסון: בעיניי, זה בדיוק כמו דוגמת הצוללות שחבר הכנסת אלדד נתן.
יואל חסון: כפי שאמרתי, אני לא נוסע לגרמניה, וגם כשקיבלתי הצעות מאז שנבחרתי לכנסת לא נסעתי לגרמניה, אבל אם יום אחד נסיעה שלי לגרמניה תהיה הכרחית כדי להמשיך ולקיים את מערכת הקשרים של ישראל עם גרמניה בתוקף תפקיד שאשא בו או שזאת תהיה מחויבות לאומית ממדרגה ראשונה – אז, לדעתי, לא תהיה לי הבחירה.
יואל חסון: במובן מסוים זה גם במקרה הזה.
יואל חסון: סירוב של הכנסת לאפשר לקנצלרית להופיע בכנסת עלולות להיות לו משמעויות חמורות מאוד, לא טובות למדינת ישראל בסופו של דבר.
יואל חסון: אבל אני רוצה לתת לכם הצעה לחשוב על העניין הזה מכיוון אחר.
יואל חסון: בעיניי, כשהקנצלרית של גרמניה תעמוד על דוכן הנואמים בפרלמנט של העם היהודי של מדינת היהודים הריבונית, יש בזה יותר מסתם דבר – יש בזה דבר גדול ומשמעותי ואמיתי.
יואל חסון: יש בזה, בעיניי, ההסברה הגדולה ביותר שניתן לעשות על העניין הזה של מה שעולל לנו העם הגרמני.
יואל חסון: הרי סביר להניח שהופעתה של הקנצלרית תזכה לסיקור נרחב מאוד בגרמניה; יש לזה ערך חשוב מבחינת ההסברה לדור הצעיר בגרמניה לאחר הדור של אלה שחוללו את השואה בגרמניה.
יואל חסון: לכן בעיניי דווקא הופעתה של הקנצלרית במליאת הכנסת על דוכן הכנסת, יש בה ניצחון גדול לעם היהודי.
אברהם מיכאלי: אדוני היושב ראש, אני מתייחס קודם כול לבקשה הפורמלית.
אברהם מיכאלי: אני מבין שהבקשה הייתה לאשר נאום קנצלרית כי אם היה פה נשיא גרמניה, הדיון כנראה לא היה מתקיים בצורה כזאת מעמיקה- -
איל ינון: לא היה מתקיים דיון בכלל.
אברהם מיכאלי: - - לכן בואו נשים את הנושא על השולחן.
אברהם מיכאלי: אנחנו בעצם רוצים ליצור תקדים באישור הנאום של הקנצלרית, והתקדים הזה יהיה תקדים לראשי ממשלה אחרים שירצו להופיע במליאת הכנסת- -
דוד טל: כל בקשה כזאת של מי שלא נמצא בקטגוריה שזכאי לדבר צריכה לעבור דרך הוועדה הזאת.
אברהם מיכאלי: אבל עד עכשיו היה קנצלר אחר שהופיע במליאה?
אריה אלדד: ראש ממשלה אחר?
דוד טל: אני לא יודע.
אברהם מיכאלי: לכן הבקשה הפורמלית היא האם לאשר לקנצלרית כקנצלרית או לא.
אברהם מיכאלי: זאת שאלה אחת.
אברהם מיכאלי: לדעתי, יש לשקול בעניין הזה, אבל שנדע שמעתה ואילך שאנחנו עלולים להעליב ראש ממשלה אחר שירצה להופיע אם לא ניתן לו להופיע.
אברהם מיכאלי: עכשיו בעניין השפה הגרמנית.
אברהם מיכאלי: אני מבין שעיקר החברים פה מפתחים זאת הסלידה שיש לנו מלשמוע את השפה הגרמנית במליאה.
אברהם מיכאלי: אני מצטרף לכל מילה שאמר פה חבר הכנסת אלדד, לכולנו יש הזיכרון הנורא משמיעת השפה הזאת גם בתקשורת ובכל מקום ששומעים אותה.
אברהם מיכאלי: אבל אני הייתי מצרף לשפה הגרמנית עוד כמה שפות שהיו לא פחות אנטישמיות מהגרמנית, לפחות בראייתי – האוקראינית והפולנית, והן כן נשמעו במליאת הכנסת בעבר כשהגיעו לכאן ראשי מדינה מאותן מדינות.
אברהם מיכאלי: הם גם רצחו יהודים, לא אחד או שניים, אלא מאות אלפים.
אברהם מיכאלי: לכן לא הייתי רוצה להשליך את הקשר של מדינת ישראל עם אותן מדינות ידידותיות, כמו גרמניה, אוקראינה ופולין שאנחנו מקיימים איתן היום קשרי ידידות להצלת מדינת ישראל ולטובתה.
אברהם מיכאלי: אנחנו עדיין לא הגענו למצב של "לבדד תשכון", ונחיה כאן במדינה כזאת שבה אנחנו לא צריכים אף אחד בעולם.
אברהם מיכאלי: לכן עם כל המחאה נגד השפה הזאת, השאלה היא איך אפשר לסרב אם היא ביקשה.
אברהם מיכאלי: אני מאמין שאף אחד לא נידב סתם שהיא תופיע במליאת הכנסת, וכנראה יש בקשה ממנה להופיע במליאת הכנסת.
אברהם מיכאלי: אנחנו עלולים לשבש את מערכת היחסים הטובה שיש לנו עם גרמניה, ועם כל הצער והמחאה, לדעתי, צריך לאשר את זה.
דוד טל: בהמשך למה שאמרת, חבר הכנסת מיכאלי, אירופה עייפה ממדינת ישראל; קצה נפשה של אירופה ממה שקורה כאן באזור.
דוד טל: לשמר עוד מקום כמו גרמניה וכמו אישיות שעומדת בראש המדינה הזאת זה ערך לאומי למדינת ישראל, והיא צריכה לאחוז אותו, לחבק אותו ולתת לו את כל הכבוד הראוי.
אברהם מיכאלי: כחבר משלחת לפרלמנט האירופי אני מעיד על כך שאנחנו לא רק לא רצויים באירופה, אלא הם באים אלינו בטענות כמה אנחנו טיפשים שאנחנו לא יודעים להיות מחוברים עם המדינות השונות באירופה.
יואל חסון: יש לי שאלת הבהרה למזכיר, ברשותך.
יואל חסון: הבקשה היא לעצם אישור הנאום, בלי קשר לשפה, נכון?
איל ינון: לגבי השפה, יש החלטה קודמת של ועדת הכנסת שאם אושר לאורח זר לנאום במליאה יכול הוא לנאום בשפתו.
איל ינון: לכן אין צורך לקבל החלטה בעניין הזה.
דוד טל: סליחה, חבר הכנסת זיו.
דוד טל: חברת הכנסת תירוש רשומה לפניך, פשוט דילגתי עליה.
רונית תירוש: קשה לי מאוד עם טיעונים רגשיים, ומצופה מאתנו שאנחנו נתעלה על הטיעונים הרגשיים ונדבר באופן רציונלי.
רונית תירוש: אבל אני דווקא הייתי רוצה להסתמך על הטיעונים של חבר הכנסת אלדד ולומר שני דברים לגבי השפה: ראשית, אין חולקים ונאמר כבר גם על-ידי מזכיר הכנסת ואחרים שאילו היה מגיע הנשיא הגרמני לא היינו דנים כאן היום ואחרים היו נאלצים לשמוע את השפה, וכמובן, יש באפשרותך לעזוב את השפה בעת ההיא.
רונית תירוש: אבל אם כבר מדברים על שפה ורגשות אז אחרי פיגוע של מרצחים בישיבה וגם אחרי פיגועים אחרים, מאוד קשה לי לשמוע את השפה הערבית למחרת, ואני לא יוצאת מהמליאה.
רונית תירוש: ואם הם עמלק, אז החמאס ושליחיו הם בני עמלק.
רונית תירוש: אז אני הייתי שמה את נושא השפה בצד- -
אריה אלדד: אין הבדל בין מלחמה עם ערבים.
אריה אלדד: יש לנו מלחמה עם הערבים ולא הייתה לנו מלחמה עם הגרמנים.
רונית תירוש: אז הוריי יוצא עיראק, ואני לא רוצה שכל אחד פה יתהדר וירקוד על הדם של פוגרומים- -
אריה אלדד: באמת, אף אחד לא רוקד על הדם.
אריה אלדד: יש הבדל בין מלחמה עם הערבים- -
רונית תירוש: אני לא רוצה, לא אתה.
אריה אלדד: - - לבין השמדה.
רונית תירוש: חבר הכנסת אלדד, לא הפרעתי לך בטיעון הרגשי, אז אל תפריע לי גם לי.
רונית תירוש: אני לא רוצה לרקוד על הדם, ואני לא רוצה להזכיר פוגרומים בעירק שגם נעלמו מספרי ההיסטוריה של מדינת ישראל, אם כבר מדברים על מערכת החינוך ועל מה שהיא מקנה פה לתלמידים.
רונית תירוש: אז היו עוד שואות בסדרי גודל אחרים, אבל עדיין שואות.
רונית תירוש: גם לי יש רגשות בעניין הזה, ואני רוצה לשים את זה בצד כי מצפים ממני להביא טיעונים רציונליים.
רונית תירוש: טיעון רציונלי הוא כזה כשם שהזכרת את החשיבות של הצוללות שבגינן כן היית נוסע לאדמת גרמניה.
רונית תירוש: לכן הפגיעה בה שלא ניתן לה לנאום כאן יביא נזק כפול ומכופל עלינו.
רונית תירוש: לכן אני לא חושבת שיש לנו הזכות לא להרשות לה לנאום במקום הזה, שלא לדבר על הטיעונים שהביא חבר הכנסת יואל חסון שזה בא מהיבטים אחרים לגמרי בחשיבות.
רונית תירוש: אני בכלל מצפה שהיא תנצל את ההזדמנות הזאת ותבקש פעם נוספת מחילה מהעם היהודי.
רונית תירוש: ואני מאמינה שהיא תעשה את זה בנאום הזה.
רונית תירוש: אז בואו ניתן לה את הצ'אנס לעשות את זה.
רונית תירוש: לבסוף, אני רוצה שלא נהיה צבועים.
רונית תירוש: הרבה שנים הייתי במערכת החינוך, ואנחנו הקפדנו בשם מדינת ישראל לקיים חילופי משלחות של תלמידים ובני נוער בגרמניה חינם על חשבון העם הגרמני, וזה היה בסדר- -
אריה אלדד: מי אמר שזה היה בסדר?
רונית תירוש: עובדה שזה נמשך.
אריה אלדד: זה לא אומר כלום.
רונית תירוש: חבר הכנסת אלדד, אל תכניס את הטיעונים הרגשיים שלך- -
יואל חסון: אתה כשר חינוך היית מבטל את זה?
דוד טל: יואל- -
יואל חסון: לא מבטל, אתה רואה?
אריה אלדד: לא מזלזל.
יואל חסון: שאלתי אם אתה מבטל את זה.
דוד טל: חבר הכנסת אלדד, יש פה עמדה כזאת, ויש עמדה אחרת, וכל אחד יישאר עם העמדה שלו, זאת האמת שלו, ובזה הוא מאמין.
דוד טל: כנראה, לא נוכל לגשר על זה.
רונית תירוש: כשם שפורמלית-ממלכתית ניתנת למשלחות הללו גושפנקה וגם לפעולות אחרות בילטראליות- -
דוד טל: גם פעילות פרלמנטרית.
רונית תירוש: - - לא רק שאין מקום לשלול את נוכחותה ואת נאומה כאן, אלא אנחנו צריכים – לא אגיד לחייב את זה – לברך על זה.
דוד טל: חבר הכנסת זיו, אחרון הדוברים, והרשימה נעולה.
יצחק זיו: בואו נכיר בעובדת מעמדה של הקנצלרית.
יצחק זיו: בכל העולם במדינות אירופה מעמדה הוא מעמד רם שאין חולקים על כך.
יצחק זיו: כשבאתי להוריי ואמרתי שאני נוסע לגרמניה, זה היה יום אבל לאמא שלי.
יצחק זיו: החלטתי לא לדבר על הנושא יותר, וכשחזרתי מגרמניה סיפרתי לה שהייתי בדכאו.
יצחק זיו: אמא שלי אמרה לי: "טוב שנסעת".
יצחק זיו: אז צריך להבין את ההיבט הזה.
יצחק זיו: הרי לא נשכח לעולם את מה שקרה.
יצחק זיו: אנחנו יודעים מה גרמניה עשתה בשבילנו, עושה ותעשה בשבילנו.
יצחק זיו: צריך לתת לה את הבמה הזאת ולא לשים בפניה שום מכשול.
דוד טל: מי בעד לאשר את הבקשה של מזכיר הכנסת כפי שהופנתה אליי וכפי שקראתי אותה?
דוד טל: 7 בעד, 2 מתנגדים, אין נמנעים.
דוד טל: אשר על כן אני מאשר שהגברת אנגלה מרקל תישא את דבריה באולם המליאה.
דוד טל: קביעת ועדה לדיון בהצעת חוק העונשין (תיקון – איסור מכירה והחזקה של צעצועים מסוכנים), התשס"ז-2007 של חה"כ משה גפני (פ/2522/17)
דוד טל: חברי הכנסת, אנחנו עוברים לנושא האחרון: קביעת ועדה לדיון בהצעת חוק העונשין (תיקון – איסור מכירה והחזקה של צעצועים מסוכנים), התשס"ז-2007 של חה"כ משה גפני.
דוד טל: נשמעה הצעה להעביר את הצעת החוק לוועדת הכלכלה.
דוד טל: ועדת החוקה, חוק ומשפט מבקש להעביר את הצעת החוק לדיון בוועדת החוקה.
דוד טל: המלצת הלשכה המשפטית היא להעביר את זה לוועדת חוקה, חוק ומשפט.
דוד טל: יושב ראש הקואליציה, מה אדוני מציע?
אלי אפללו: בוועדת חוקה יש עומס רב- -
אברהם מיכאלי: אבל זה לא מסתדר עם ההקשר.
אלי אפללו: אני אגיד את דעתי.
אלי אפללו: בוועדת חוקה יש עומס מאוד גדול, ולכן כדאי להעביר את זה לוועדת כלכלה.
דוד טל: תודה, רבותיי.
דוד טל: אנחנו נעבור להצבעה.
דוד טל: אנחנו נצביע על הבחירה בין ועדת כלכלה לוועדת חוקה.
דוד טל: מי בעד להעביר את הנושא לוועדת כלכלה?
דוד טל: הנושא הזה יעבור לוועדת כלכלה.
דוד טל: בוקר טוב לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכנסת.
דוד טל: אני מקדם בברכה את תושבי שדרות שנמצאים פה איתנו.
דוד טל: על סדר היום, קביעת מסגרת הדיון להצעות להביע אי אמון בממשלה.
דוד טל: כדרכנו עשר שלוש, מי בעד ירים את ידו?
דוד טל: קביעת ועדה לדיון בהצעת חוק סיוע לעסקים קטנים ובינוניים בעת לחימה, התשס"ז-2006 – של חה"כ סילבן שלום – רביזיה
דוד טל: הנושא הבא שעל סדר היום, קביעת ועדה לדיון בהצעת חוק סיוע לעסקים קטנים ובינוניים בעת לחימה, התשס"ז-2006 – של חה"כ סילבן שלום – רביזיה.
דוד טל: יושב ראש ועדת הכספים, בבקשה.
סטס מיסז'ניקוב: אדוני היושב ראש, יצאתי במיוחד למרות ששר האוצר נמצא אצלי בוועדה על מנת להגיד רק דבר אחד.
סטס מיסז'ניקוב: ועדת הכספים יש לה גם ועדת משנה לנושא של העסקים הקטנים והבינוניים.
סטס מיסז'ניקוב: כל הנושא של העסקים הקטנים, לפחות בשנתיים האחרונות שאני נמצא בכנסת, היו במסגרת ועדת הכספים.
סטס מיסז'ניקוב: גם ההמלצה של היועצים המשפטיים הייתה שזה יהיה במסגרת ועדת הכספים.
סטס מיסז'ניקוב: רוב אנשי הוועדה תומכים בהצעת החוק של סילבן שלום אבל מן הדין שזה יישאר בוועדת הכספים כפי שהיה גם עם חוק שדרות שכלל את הקמת הקרן למען העסקים הקטנים והבינוניים, וגם את הדברים האחרים.
סטס מיסז'ניקוב: ושוב, אני מזכיר שיש ועדת משנה לטיפול נקודתי בעסקים הקטנים והבינוניים במסגרת ועדת הכספים.
דוד טל: חבר הכנסת סטס, אם רק דעתי הייתה נשמעת בשולחן הזה ובכלל בכנסת היינו נצמדים להוראות של היועצת המשפטית שלנו והייתי אך שמח אם כל ההצעות היו מגיעות להיכן שהן צריכות להגיע.
דוד טל: אבל פעמים רבות הצעות שאמורות להגיע לוועדה אחת עוברות לוועדה שנייה מכל מיני שיקולים, היות והשולחן הזה פוליטי.
צבי הנדל: מה אומרת היועצת המשפטית?
דוד טל: היועצת המשפטית ממליצה על ועדת הכלכלה או כספים, היא כותבת שזה מתאים יותר לכלכלה.
סטס מיסז'ניקוב: החוק אומר - - -
דוד טל: הלוואי והייתם נצמדים לחוק ואז בחוק ההסדרים הרבה מאוד סעיפים לא היו מגיעים לוועדת כספים, היו מגיעים גם לוועדות אחרות.
דוד טל: אני אשמח מאוד אם תבקשו לתקן את התקנון שעל פי היועצת המשפטית של הוועדה - - - אם נדע מראש איזה אכסניה היא מהווה לכל נושא.
גדעון סער: אדוני היושב ראש, ראשית אני שמח על עמדת היועצת המשפטית.
גדעון סער: אני מבין למה יושב ראש ועדת הכספים רוצה שזה יהיה אצלו וזה טבעי.
גדעון סער: אי אפשר לנתק את זה מההקשר.
גדעון סער: הממשלה התנגדה לחוק הזה במליאה, הוא עבר על אפה ועל חמתה.
גדעון סער: המלחמה של הקואליציה להעביר את החוק לוועדת הכספים היא מלחמה כדי לנסות למנוע את קידום החוק.
סטס מיסז'ניקוב: קשקוש.
סטס מיסז'ניקוב: הצבעתי יחד איתך, חברי ועדת הכספים, הצבענו כולנו בעד החוק.
שי חרמש: הצבעתי בעד החוק - - -
דוד טל: חבר הכנסת חרמש, גם אני הצבעתי כמוך ועוד שניים מקדימה הצביעו כמוך חוץ ממך וממני.
גדעון סער: לא הטלתי ספק ואני מבהיר את זה, לא בתמיכתו של חבר הכנסת מיסז'ניקוב בחוק כי היא באה לידי ביטוי בהצבעה במליאה.
גדעון סער: בוודאי לא בהצבעתו של חבר הכנסת חרמש שהצביע בנושא הזה באומץ לב במליאה.
גדעון סער: אני רק מסביר מדוע הממשלה זה מאוד חשוב לה העניין הזה ואין מה לעשות.
גדעון סער: אם נקודת המוצא של הממשלה הייתה של התנגדות לחוק – אך ורק בוועדה שאי אפשר להפעיל עליה מנופים של ממשלה יכול להיות ביטחון שהחוק הזה יקודם כראוי, וכל אחד מכם שמצביע שייקח בחשבון גם את העובדה הזאת, כי העובדה שתושבי שדרות שיושבים פה, עובדה שבעניין הזה יש להם עמדה מאוד ברורה, הדבר הזה אומר דרשני.
דוד טל: חבר הכנסת שלום, בבקשה.
סילבן שלום: כמו שדיבר יושב ראש הוועדה שרוצה שזה יהיה בכספים, אני צריך להסביר למה לכלכלה.
סילבן שלום: יש כאן טעם לפגם בניסיון להעביר את זה לוועדה שהיא לא הוועדה הטבעית לעניין.
סילבן שלום: גם הממשלה כשהחליטה לשלוח שר שיענה על הצעת החוק שלי - לא שלחה את שר האוצר.
סילבן שלום: במקרה היא שלחה את שר התמ"ת, אבל זה לא במקרה.
סילבן שלום: כי עסקים קטנים שייכים למשרד התעשייה והמסחר.
סילבן שלום: ומה לעשות שמשרד התעשייה והמסחר נמצא בוועדת הכלכלה ולא בוועדת הכספים.
סילבן שלום: יש כאן מצב כל כך טבעי וכל כך הגיוני ואני לא מבין מדוע מנסים לעשות כאן שינוי וגיוס המוני למשהו שעל פניו היה נראה מובן מאליו.
דוד טל: זה רק טבעי, סילבן.
סילבן שלום: לכן, גם עכשיו שר התמ"ת רוצה ומבקש שזה יהיה בוועדת הכלכלה.
סילבן שלום: לכן אני לא מבין מדוע יש כאן רצון אחר להעביר את זה.
סילבן שלום: אני גם הצעתי הצעה ליושב ראש ועדת הכספים, וחשבתי שזאת נדיבות גדולה מאוד.
סילבן שלום: אמרתי: בוא נעשה ועדה משותפת, כלכלה וכספים - - -
דוד טל: בראשות יושב ראש ועדת הכלכלה.
סילבן שלום: אמרתי לו שאני אפילו מוכן שזה יהיה בראשותו, עד כדי כך הוא לא רצה.
סילבן שלום: אבל זה לא משנה, זה כבר נגמר, זה כבר מגיע להצבעה.
סילבן שלום: אבל הייתי כל כך נדיב שאמרתי לו: אפילו בראשותך, רק שתהיה ועדה משותפת.
דוד טל: תודה סילבן, אני רוצה לאפשר לפנים משורת הדין לעורך דין יוסי כהן, נציג שדרות שיאמר את דברו.
יוסי כהן: אני פה עם כל בעלי העסקים משדרות.
יוסי כהן: אני רק רוצה לספר לכם למה נואשנו וביקשנו לקדם הצעת חוק פרטית.
יוסי כהן: נואשנו כי אנחנו כבר שנתיים מתחננים בכל ועדות הכנסת, מתחננים לשר האוצר, עתרנו לבג"ץ.
יוסי כהן: שר האוצר הקים ועדה מקצועית מטעמו שתבחן את כל נושא הפיצויים ביישובי הספר.
יוסי כהן: המלצות הוועדה הוגשו גם לבג"ץ, גם לנו, גם לשר האוצר, הוא החליט לא לאמץ את המלצות הוועדה שהוא הקים ואנחנו תקועים כבר שבועיים בוועדת הכספים, דוחים אותנו מדיון לדיון, כולל בשבוע שעבר היו 2 דיונים.
יוסי כהן: ועדת הכספים לא עושה את כל מה שהיא יכולה לעשות.
צבי הנדל: אתה עושה טעות גדולה.
שלי יחימוביץ': יוסי, הוועדה לטובתכם - - -
סטס מיסז'ניקוב: חוצפה שאין כמוה, איזה חוצפנים אתם, אתה אומר את זה בפני?
סטס מיסז'ניקוב: איזה חוצפן אתה, את מי אתה מייצג בכלל?
יוסי כהן: למה לא הצבעתם?
סטס מיסז'ניקוב: רק בגללך לא הצבענו.
שי חרמש: יצאת מדעתך?
סטס מיסז'ניקוב: גם היום אנחנו לא יכולים להצביע, מיולי 2007 אנחנו יכולים להצביע, אתה תהיה מרוצה מזה?
יוסי כהן: למה לא הצבעת?
יוסי כהן: למה נכנסת לחדר עם מנכ"ל האוצר?
סטס מיסז'ניקוב: זה לא יאומן, אתה לא מתבייש?
סטס מיסז'ניקוב: חוצפה להגיד דבר כזה.
סטס מיסז'ניקוב: אתה לא מייצג פה אף אחד.
יוסי כהן: נכנסת לחדר עם מנכ"ל האוצר לעשות דילים.
שי חרמש: לסטס להגיד דבר כזה?
סטס מיסז'ניקוב: רק בגלל אנשים כמוך אנשים בשדרות סובלים.
יוסי כהן: שנתיים הולכת אותנו שולל.
סטס מיסז'ניקוב: אני הולכתי אתכם שולל?
סטס מיסז'ניקוב: לא יאומן.
דוד טל: עורך דין כהן, עד כאן, עם כל הכבוד.
שלמה מולה: אדוני היושב ראש, מה אתה מביא לפה אנשים בכלל?
נסים זאב: אדוני היושב ראש, קשה לי להאמין שמנסים לטרפד את הצעת החוק אך ורק בגלל שזה בוועדת הכספים.
נסים זאב: אם שר התמ"ת מבקש שזה יהיה בוועדת הכלכלה - - -
דוד טל: צריך לכבד את דעתו.
נסים זאב: צריך לכבד את בקשתו כי זה נושא שיותר קשור לכלכלה, וזו חוות הדעת של היועצת המשפטית.
נסים זאב: אבל כדי שהממשלה לא תרגיש מקופחת בעניין וצריך לשלב אותה, צריך ששני יושבי הראש יישבו בוועדת הכלכלה, יושב ראש ועדת הכספים ויושב ראש ועדת הכלכלה ואני מאמין שיש להם מטרה אחת לקדם את הצעת החוק.
נסים זאב: אם הממשלה לא תרצה לקדם את זה, בכל ועדה שזה יידון בסופו של דבר זה יטורפד, לכן כדי לקדם זה צריך להיות גם על דעתה של הממשלה.
דוד טל: אמר חבר הכנסת סילבן שלום שהייתה לו הצעה, שהוא עשה את זה בנדיבות לב וזה לא התקבל.
דוד טל: כשכל הדוברים יאמרו את דברם אנחנו הולכים להצביע על הרביזיה, כן רביזיה או לא רביזיה.
דוד טל: חבר הכנסת סער ביקש רביזיה.
דוד טל: תצביעו לתמוך ברביזיה או לא.
גדעון סער: הייתה בעיה שלא הייתה הכרעה, היה ארבע מול ארבע.
דוד טל: חבר הכנסת אחמד טיבי, בבקשה.
אחמד טיבי: אני רוצה להעלות להכרעת חברי הוועדה הצעת פשרה שהעלה אותה עכשיו סילבן - - -
סילבן שלום: הצעתי אותה לפני שבועיים.
אחמד טיבי: אם היא הצעת אותה לפני שבועיים אז היא מקובלת עליך.
סילבן שלום: היא מקובלת עלי, בוודאי.
אחמד טיבי: אתה אמרת שהיא לא מקובלת על סטס.
אחמד טיבי: אני רוצה להציע הצעה להקים ועדה משותפת בראשות סטס ואני רוצה לשמוע מי מתנגד.
אחמד טיבי: כל מי שמתנגד אני אצביע נגדו.
אחמד טיבי: ואגב זו הצעה משותפת שלי ושל אבו וילן.
דוד טל: תודה, שלי יחימוביץ בבקשה.
שלי יחימוביץ': אני רק רוצה לתקן כאן עוול שנעשה.
שלי יחימוביץ': אמר כאן יוסי איש שדרות שוועדת הכספים מעכבת את ההסדר, היא מעכבת את ההסדר מסיבה אחת ויחידה – שאנחנו חולקים על האוצר, אנחנו חושבים שהאוצר לא מביא הסדר מספיק טוב ואנחנו מתעקשים מול האוצר ועומדים על שלנו למען תושבי שדרות.
שלי יחימוביץ': יכולנו היום להצביע על ההסדר שמביא האוצר, הוא פשוט לא מספיק טוב, הוא לא מספק אותנו לא פועל רטרו אקטיבית לטובת מי שנפגע כתוצאה מהקסמים, ואני חושבת שמגיעה כאן התנצלות ליושב ראש הוועדה סטס מיסז'יניקוב שעושה ככל שביכולתו יחד עם חברי הוועדה כדי להביא למקסימום תוצאות עבור תושבי שדרות.
שלי יחימוביץ': לגופו של עניין, אני מצטרפת להצעת הפשרה של טיבי, היא נראית לי הגיונית ומקובלת על כולם.
דוד טל: תודה, חבר הכנסת אילטוב, בבקשה.
רוברט אילטוב: מה שקורה היום ומה שקרה בהצבעה הקודמת יוצא מכל פרופורציה ומכל התנהלות נורמלית בוועדה הזאת.
שלי יחימוביץ': עורך דין יוסי כהן,, אתה פשוט לא בסדר.
שלי יחימוביץ': זה שאנחנו נלחמים בשבילכם אז אתה בא לפה בשביל הכותרת הזו ואומר ההיפך?
אלי אפללו: גברתי תושבת שדרות, את לא יכולה להפריע.
דוברת: אתה מוכר אותי ואומר לי לא לדבר?
סטס מיסז'ניקוב: מי מוכר אותך?
דוד טל: גברתי, מפני כבודכם אפשרתי לכם להיכנס, אפילו לשאת דברים, הגם שזה לא מקובל.
דוברת: אתה מזמין אותי ואומר לי לא לדבר?
דוברת: מה עשית בשבילי?
דוברת: על שדרות כולם צריכים להרים יד אחת, לא צריך להיות קואליציה ואופוזיציה, זו מדינה חולה.
רוברט אילטוב: מה שקרה בשבוע שעבר עם ההצבעה ומה שקורה עכשיו זה דבר פסול ולא מקובל.
רוברט אילטוב: אני רוצה לדחות את מה שאמר חבר הכנסת גדעון סער מכיוון שבנושא שדרות אין שום ויכוח בין אופוזיציה לקואליציה.
דוד טל: בהצבעה במליאה היה ויכוח.
גדעון סער: היה ויכוח במליאה והיה רוב שהצביע בעד ועדת הכלכלה.
רוברט אילטוב: לגיטימי להתווכח על מהות החוק ועל מה שיהיה בחוק.
רוברט אילטוב: לא לגיטימי להפעיל פה לחץ של ציבור כשהציבור הזה שמע צד אחד בלבד.
רוברט אילטוב: הם לא באו ודיברו איתנו ולא שאלו את עמדתנו, אבל בטח הם דיברו עם סילבן שלום.
רוברט אילטוב: אז עם כל הכבוד, הדבר הזה לא מקובל ידידי, ולא יפה מה שאתם עושים פה.
רוברט אילטוב: אתם לא יכולים להשפיע על החלטה של חברי הכנסת.
רוברט אילטוב: כל חבר כנסת סוברני והוא נבחר לפה.
רוברט אילטוב: אני מבקש מחברי הכנסת להצביע לפי מצפונם ואני אומר לכם שגם בוועדת הכספים וגם בוועדת הכלכלה חברי הכנסת כן יתמכו בחוק הזה, ויש פה ויכוחים אבל זה לא עניין של השפעה כזאת כמו שאתם עושים כאן, זה לא לגיטימי ולא יפה, תודה רבה.
רוברט אילטוב: תתביישי.
דוברת: אני סופגת קסמים ואני צריכה להתבייש?
דוד טל: גברתי הנכבדה, אני מבקש ממך בכל לשון של בקשה, אנה ממך.
דוד טל: חבר הכנסת הנדל, בבקשה.
צבי הנדל: מכובדי היושב ראש, פעם ראשונה שיש ויכוח ובשיקול האישי שלעיתים הוא מושפע מהאישים שמתווכחים – שני המתווכחים הם חברים טובים ואהובים עלי.
צבי הנדל: שני הצדדים הם אנשים טובים ואהובים עלי והמניעים טהורים.
צבי הנדל: בלי להיות חבר בוועדת הכספים אין לי צל של ספק לאן נוטים רצונותיו של סטס מיסז'יניקוב וגם אגב רוב חברי ועדת הכספים.
צבי הנדל: אבל מאחר ואני כרגע מנוטרל מחברויות כי שניהם חברים טובים שלי -אז אני צריך לשקול עניינית.
צבי הנדל: בניתוח קר, מנופי הלחץ כמו שאמר גדעון, על ועדת הכספים של משרד האוצר בשל ריבוי הנושאים בהם יש דין ודברים בין משרד האוצר ובין ועדת הכספים, מנופי הלחץ על ועדת הכספים הם יותר גדולים גם אם, ואלוקים עדי, אני סומך על סטס במיליון אחוז, לכן אני חושב, אם אפשר לעשות כמו שאחמד אמר ולצרף – טוב.
צבי הנדל: אם אי אפשר לצרף אז ועדת הכלכלה.
שלי יחימוביץ': בוודאי שאפשר.
דוד טל: חבר הכנסת מרגי.
יעקב מרגי: אדוני היושב ראש, אני שמח שיש כאן ויכוח ובסופו של דבר תושבי שדרות הם המנצחים והם ינצחו.