GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שלי יחימוביץ': ולא עלה על דעתי – בגלל שאני יודעת את מגבלותיי- שאני יכולה לשלוט בקוקטילים ובמפגשים ובמשחקי הכדורעף בים.
שלי יחימוביץ': היו"ר דוד טל: הלוואי ונשלוט בכנסת.
שלי יחימוביץ': הלוואי.
שלי יחימוביץ': עוד דבר אני אציין – החוק הזה לא מספק אותי, כמחוקקת.
שלי יחימוביץ': הוא באמת באמת מינימליסטי, אבל בואו נעביר אותו.
שלי יחימוביץ': בואו נתחיל במינימום הזה.
דוד טל: לזה, לי יש תשובה בכל אופן.
דוד טל: אני חושב שכמו כל דבר – כפי שאמרתי לכם פה בוועדה – החוק הזה ינוע.
דוד טל: תוך כדי תנועה, נראה שצריך תיקונים כאלה ואחרים – נעשה אותם.
דוד טל: לא צריך כרגע לקפוץ על דברים שאנחנו לא יודעים מה יקרה בהם.
שלי יחימוביץ': אני מצטרפת לחבר הכנסת יולי אדלשטיין בעניין הזה.
שלי יחימוביץ': דפנה כהן: הערה לגבי הפרסום באינטרנט.
שלי יחימוביץ': היו"ר דוד טל: עוד לא הגענו.
שלי יחימוביץ': דפנה כהן: כן, אבל מאחר שרוצים להוציא את מי שלא מגיע לכנסת, אני חושבת שבעניין הזה צריך לחשוב שלא מדובר פה רק בהיתר.
שלי יחימוביץ': לגבי היתר ופעילות בכנסת – ברור.
שלי יחימוביץ': החוק לא מתמקד רק בהיתר.
שלי יחימוביץ': היו"ר דוד טל: סליחה, הדוברת היא לוביסטית של.
שלי יחימוביץ': דפנה כהן: כהן רימון כהן.
שלי יחימוביץ': לגבי הפרסום באינטרנט – כי אתם מדברים פה על עניינים עקרוניים – אני חושבת שאם חשובה לכם שקיפות, אז בוודאי שחשוב גם לנו לדעת מי הגורמים שעוד פעילים בנושאים שאנחנו עוסקים בהם.
שלי יחימוביץ': היו"ר דוד טל: חזרנו והתכנסנו שוב לבניין הכנסת.
שלי יחימוביץ': על זה אנחנו מדברים כרגע.
יעל גויסקי: יעל גויסקי, לשכת עורכי-הדין.
יעל גויסקי: גם אני מתחברת למה שחברת הכנסת גלאון אמרה, כי בסופו של דבר המטרה העיקרית לאתר את אותם שדלנים שעושים לובינג ושכנוע חברי הכנסת.
יעל גויסקי: מה לגבי עורך-דין שמגיע בשם חברת לובינג למען לקוח?
יעל גויסקי: הם טוענים שלא חל כי הוא לא שדלן, לצורך העניין.
שלי יחימוביץ': אנחנו לא מדברים על זה עכשיו.
שלי יחימוביץ': יעל גויסקי: אנחנו כן מדברים על זה כי אנחנו חוזרים לנושא של העיסוק.
שלי יחימוביץ': אנחנו עכשיו בעניין אחר.
שלי יחימוביץ': היו"ר דוד טל: קודם כול, סיכמנו – אני מקווה על דעת כל החברים – שאנחנו מתכנסים רק לנושא של הבית הזה.
שלי יחימוביץ': אנחנו לא מתפרסים כרגע על כל הארץ ועל כל העולם.
יעל גויסקי: אני מתייחסת לנושא של עורך-דין שמגיע – והרבה מחברות הלובינג מביאות גם עורכי-דין .
יעל גויסקי: מה קורה?
יעל גויסקי: האם אותו עורך-דין לצורך העניין הוא גם שדלן?
יעל גויסקי: לפי הבנתי כן.
שלי יחימוביץ': ברור שכן.
שלי יחימוביץ': דיברנו על זה ארוכות שוב ושוב ושוב.
שלי יחימוביץ': ושוב.
שלי יחימוביץ': ארז גילהר: אנחנו מדברים על הגדרת שדלן.
שלי יחימוביץ': דיברנו בישיבה הקודמת וחברת הכנסת יחימוביץ', כמדומני, התחברה להערה, לגבי ה"למעט".
ארבל אסטרחן: לפני שנגיע ל"למעט", רציתי לוודא מה קורה עם סמנכ"ל רגולציה בחברה.
שלי יחימוביץ': הוא לא שדלן.
שלי יחימוביץ': רוברט אילטוב: הוא שדלן.
שלי יחימוביץ': שדלן זה Outsourcing של סמנכ"ל רגולציה.
שלי יחימוביץ': גדעון סער: הלקוח לא יכול להיות שדלן.
דוד טל: הוא לא שדלן, הוא עובד של החברה.
דוד טל: זה לא Outsourcing.
שלי יחימוביץ': מנכ"ל בנק הפועלים הוא לא שדלן.
שלי יחימוביץ': והסמנכ"ל שלו גם לא.
שלי יחימוביץ': איל ינון: חבר הכנסת אילטוב, אתו אין לך בעיה כי אתה יודע לזהות אותו בקלות, אבל כל הרעיון של החוק, כל הרציונל, זה השקיפות.
שלי יחימוביץ': אתה יודע שהוא סמנכ"ל רגולציה של בנק הפועלים, אין לך בעיה אתו.
דוד טל: לא ייצג את בנק לאומי ולא ייצג את גבישי קריסטל.
דוד טל: הוא מייצג רק את החברה הזאת.
דוד טל: ארז גילהר: ואנחנו מייצגים אותם, ועושים עבורם פעולת לובינג.
דוד טל: רונית תירוש: אותו סמנכ"ל גם לא מקבל כסף עבור הפעולה הספציפית הזאת.
דוד טל: לסיכום – כדי שיירשמו הדברים בדברי ימי הכנסת – אנחנו מתכוונים לומר שכל עובד של חברה כזאת או אחרת הוא עובד, ולצורך העניין הוא לא שדלן, גם אם הוא סמנכ"ל רגולציה וגם אם הוא סמנכ"ל כספים.
דוד טל: גדעון סער: גם אם הוא מבצע עבודה שדלנית במהותה, כי הוא מזוהה כלקוח.
שלי יחימוביץ': זה כבר חוק אחר, חבר הכנסת אילטוב.
שלי יחימוביץ': יכול להיות שאם כך – כי זה לא מה שכתוב עכשיו – אפשר יהיה לוותר על ההגדרה של לקוח ולהגדיר שדלן כמי שדרך עיסוק - - - תמורה רוצים תמיד, נכון?
שלי יחימוביץ': גדעון סער: כן.
שלי יחימוביץ': לדעתי כן.
שלי יחימוביץ': אפשר לומר: מי שדרך עיסוק או למען אחר בתמורה, נוקט בסוגי פעולות, ואז ב"למעט" להחריג את מי שהוא עובד.
שלי יחימוביץ': ארז גילהר: אבל אני עושה פעולות גם לא בתמורה.
שלי יחימוביץ': פעם אחת כן ופעם שנייה לא?
שלי יחימוביץ': ארבל אסטרחן: ההגדרה של לקוח – כל מה שהיא באה כעת להגיד זה העניין של התמורה, והעניין שזה לא יחול על עובד.
שלי יחימוביץ': אני אגיד את הדברים ונראה אחר כך איך יהיה נכון לנסח את זה.
שלי יחימוביץ': כאשר בתוך שדלן יהיה לנו דרך עיסוק או למען אחר או לקוח – נראה איך נקרא לו – בתמורה, ואנחנו לא מדברים על עובד של אותו גוף.
שלי יחימוביץ': אלא אם זו דרך העיסוק שלו.
שלי יחימוביץ': אבל סמנכ"ל רגולציה, זו דרך העיסוק שלו.
שלי יחימוביץ': - - - ארבל אסטרחן: אם הוא עובד של גוף.
שלי יחימוביץ': איל ינון: בכל מקרה, אם הוא עובד של גוף – אנחנו אומרים שלא.
גדעון סער: אדם לא יכול להיות שדלן של הגוף שבו הוא עובד.
גדעון סער: ארבל אסטרחן: אולי אפשר להגיד: אם הוא עובד רק של גוף אחד.
שלי יחימוביץ': יש גוף שיכול להחזיק לוביסט במשרה מלאה כעובד שלו.
שלי יחימוביץ': דיברנו על זה ארוכות.
שלי יחימוביץ': ארבל אסטרחן: ואז הוא ייקרא סמנכ"ל רגולציה.
איל ינון: בדיוק.
איל ינון: הוא יהיה עובד.
שלי יחימוביץ': אם הוא סמנכ"ל רגולציה, הוא סמנכ"ל רגולציה.
שלי יחימוביץ': אם הוא שדלן שעובד בשכר עבור הבנק?
ארבל אסטרחן: הוא עובד של הבנק - -
שלי יחימוביץ': הוא עובד של הבנק והוא שדלן, וזה המקצוע.
שלי יחימוביץ': ארבל אסטרחן: - - והבנק מעסיק אותו בשביל שיעשה קשרים עם - - - היו"ר דוד טל: אבל הוא עובד רק עם הבנק, הוא לא עובד עם אחרים.
יעל גויסקי: לגבי הנושא של עובד ארגון – בעבר הייתי עובדת ארגון שעסקה בין היתר בקשרי ממשל.
יעל גויסקי: האם החוק חל עלי?
יעל גויסקי: שאלה שנייה שאני רוצה לשאול את הוועדה זה באשר למחלוקת פה.
יעל גויסקי: עורך-דין שמגיע רק לוועדות הכנסת – הוא לא נפגש עם חברי הכנסת, הוא הוזמן על-ידי ועדה – האם הוא גם נכנס תחת החוק?
יעל גויסקי: היו"ר דוד טל: אם הוא הוזמן על-ידי ועדה – אני חושב שהוא לא נכנס תחת החוק.
יעל גויסקי: יעל גויסקי: ואם הוא מגיע רק לוועדה?
יעל גויסקי: יש לארגון את הלוביסטים.
יעל גויסקי: הוא מגיע כדי לדון בפני הוועדה, לתת חוות-דעת משפטית בעניין חקיקה, שאלה האם הוא לוביסט.
יעל גויסקי: היו"ר דוד טל: מטעם לשכת עורכי-הדין?
יעל גויסקי: יעל גויסקי: לא מטעם לשכת עורכי-הדין.
יעל גויסקי: היו"ר דוד טל: מטעם עצמו?
יעל גויסקי: מטעם חברה מסוימת?
יעל גויסקי: יעל גויסקי: מטעם חברה מסוימת.
שלי יחימוביץ': מטעם לקוח.
שלי יחימוביץ': היו"ר דוד טל: מטעם לקוח, אז הוא שדלן.
שלי יחימוביץ': אז הוא שדלן.
שלי יחימוביץ': יעל גויסקי: גם אם זה רק לוועדת הכנסת.
שלי יחימוביץ': היו"ר דוד טל: אז הוא שדלן.
שלי יחימוביץ': איזו שאלה.
שלי יחימוביץ': ארז גילהר: שתי הערות, ברשותכם.
שלי יחימוביץ': ראשית, "בתמורה" שנכנס עכשיו.
שלי יחימוביץ': שוב, דיברנו על העניין של החברתיים.
שלי יחימוביץ': האם החברתיים – לא החרגתם אותם עכשיו כשאמרתם את ה"בתמורה"?
שלי יחימוביץ': וגם אני, בכל זאת אני רוצה לומר את זה.
שלי יחימוביץ': היו"ר דוד טל: אתה תהיה חצי חברתי, חצי קפיטליסטי.
שלי יחימוביץ': גם הוא לפעמים עובד לא בתמורה.
שלי יחימוביץ': ארז גילהר: אני לא מוצא את הסיבה – ואני אומר זאת ליועצת המשפטית שהעלתה את זה – להכניס את עניין ה"בתמורה".
שלי יחימוביץ': אני חושב שאם הוא פועל למען לקוח, למען השקיפות, צריכים חברי הכנסת לדעת שהוא פועל למען אותו לקוח – בין אם הוא עושה את זה "פרו בונו" ובין אם הוא עושה את זה בתמורה.
שלי יחימוביץ': אני יכול לומר שישנם גופים שאני לא מקבל את התמורה.
שלי יחימוביץ': אני עובד במשרד לובינג, והחוזה שחתמתי עליו איננו אומר שאני מקבל את התמורה - - -
שלי יחימוביץ': אבל החברתיים גם מקבלים משכורת.
שלי יחימוביץ': אורלי בן שמאי: אז הם בפנים.
שלי יחימוביץ': ארז גילהר: אבל הגוף לא עושה את זה בתמורה.
שלי יחימוביץ': הגוף עצמו.
שלי יחימוביץ': אבל אנחנו לא מתעסקים עם הגוף.
שלי יחימוביץ': אנחנו מתעסקים בלוביסטים.
שלי יחימוביץ': אני לא מתעסקת עם הגופים ששוכרים את השירותים שלכם, הייתי שמחה להתעסק אתם, אבל לא מתעסקת אתם בחוק הזה.
שלי יחימוביץ': ארז גילהר: אני מבקש שהיועצת המשפטית תבהיר.
שלי יחימוביץ': אני אשמח אם היועצת המשפטית תגיד שזה מכניס אותם.
שלי יחימוביץ': חברת הכנסת יחימוביץ', אם היועצת המשפטית תאמר שלפי חוות-דעתה, נכנסים אותם ברגע שהם מקבלים את המשכורת – גם אם הגוף הוא גוף התנדבותי – בסדר, אני שקט, אבל אני לא בטוח שזאת הכוונה.
שלי יחימוביץ': היו"ר דוד טל: אבל הכנסנו כבר את הנציגים החברתיים.
שלי יחימוביץ': ארז גילהר: אבל עכשיו אני טוען שהוצאתם אותם.
שלי יחימוביץ': אבל הם מקבלים תמורה.
שלי יחימוביץ': ארז גילהר: לא תמיד.
שלי יחימוביץ': בטח שכן.
שלי יחימוביץ': כולם פה בשכר.
שלי יחימוביץ': ארז גילהר: יש מתנדבים גם בארגונים החברתיים שמגיעים לכאן, חברת הכנסת יחימוביץ', והם יותר מאשר אלו שמקבלים שכר, ואנחנו יכולים למנות אותם גם כן, והם עושים את עבודתם נאמנה.
שלי יחימוביץ': זה משהו שבוער בעצמותיהם.
שלי יחימוביץ': גדעון סער: הם נכנסים דרך הדרך עיסוק.
שלי יחימוביץ': ארז גילהר: לא.
שלי יחימוביץ': זה לא דרך עיסוקם.
שלי יחימוביץ': ישנם "ירוקים" שאני יכול להעלות על הדעת.
שלי יחימוביץ': גדעון סער: הוא גם עושה את זה דרך עיסוק והוא גם לא מקבל תמורה?
שלי יחימוביץ': ארז גילהר: כן.
שלי יחימוביץ': גדעון סער: אז מה האינטרס שלי להחיל?
ארז גילהר: משום שהוא בא למען אינטרס – בין אם הוא מאמין בו - - - יעל גויסקי: גם חד-פעמית זה עיסוק.
ארז גילהר: ארז גילהר: חד-פעמי זה לא עיסוק.
שלי יחימוביץ': אם באים חבר'ה מארגון ירוק ופועלים למען חוק שלהם – הם לא לוביסטים.
שלי יחימוביץ': ארז גילהר:
שלי יחימוביץ': רונית תירוש:
שלי יחימוביץ': כל מי שיושב כאן הוא לוביסט.
שלי יחימוביץ': כולם לוביסטים, לצורך העניין.
שלי יחימוביץ': אתם רוצים שכולם ייחשבו לוביסטים?
שלי יחימוביץ': היו"ר דוד טל: חבר הכנסת סער, אני מבקש שתחליף אותי בניהול הישיבה לכמה דקות.
שלי יחימוביץ': תושבי שדרות שבאים למען העניין שלהם, אתם רוצים שהם יהיו לוביסטים?
שלי יחימוביץ': ארז גילהר: לא, אבל זה לא דרך עיסוקם, זה חד-פעמי.
שלי יחימוביץ': זה לא חד-פעמי, זה נמשך כבר שש שנים.
שלי יחימוביץ': הם לא באים לכאן שש שנים.
שלי יחימוביץ': עשר פעמים בשש השנים האלה הם הגיעו לכנסת.
שלי יחימוביץ': יעל גויסקי: הם באים בכובע של אזרחים.
שלי יחימוביץ': ארז גילהר: אני חושש שה"בתמורה" יחריג גופים שלא רצינו להחריג אותם.
שלי יחימוביץ': אני לא מתעקשת על ה"בתמורה".
שלי יחימוביץ': מ"מ היו"ר גדעון סער: תודה.
שלי יחימוביץ': מי אדוני?
שלי יחימוביץ': גבריאל אסולין: גבריאל אסולין, אני מתנדב בארגון "מגמה ירוקה".
שלי יחימוביץ': לגבי הנושא של מתנדבים – אני אישית מתנדב, אני עוקב ופועל רק בדברים שיש לי תשוקה ולהט אליהם.
שלי יחימוביץ': אני במקצוע שלי מדריך טיולים, ורוב הנושאים שאני עוסק בהם הם נושאים של שטחים פתוחים, בעיקר באזורים שאני מטייל בהם.
שלי יחימוביץ': זה לא בגלל שאני לוביסט או שאני רואה את עצמי אי-פעם עוסק בדברים האלה.
שלי יחימוביץ': אני אזרח שמוכן להיות חלק ממגמה ירוקה כי יש לי יותר אפשרות לפעול כך, אבל אני פועל בנושאים האלה כאזרח.
שלי יחימוביץ': יש עוד מישהו שרוצה להתבטא בנושא הזה?
שלי יחימוביץ': אני חושב שאנחנו צריכים לבחון מה האינטרסים המוגנים.
שלי יחימוביץ': האינטרסים המוגנים יכולים להיות או פעילות בעלת אופי קבוע – אופי לוביסטי קבוע, מה שנקרא דרך עיסוק – או פעילות שהיא אפילו חד-פעמית אבל היא פעילות בתמורה, ובעצם התמורה נועדה לעצב או להשפיע על החקיקה או על דברים אחרים שמוכרעים כאן בכנסת.
שלי יחימוביץ': אם אין לי לא את המרכיב הזה ולא את המרכיב הזה, אינני יודע על איזה אינטרס אני מגן, ולכן נראה לי שהניסוח הזה הוא מגיע לאיזון.
ארבל אסטרחן: זה מה שכתוב כעת, אבל לא סגרנו את העניין של עובד של גוף.
ארבל אסטרחן: גדעון סער: עובד של גוף – אני חוזר ואומר – הוא בהחלט יכול לבצע פעילות שהיא פעילות שהאופי המהותי שלה הוא אופי שדלני, אבל אין לי שום בעיה מכיוון שהוא מזוהה עם הגוף ששלח אותו.
ארבל אסטרחן: אם הוא עובד בנק הפועלים, אני יודע שלבנק יש אינטרס.
ארבל אסטרחן: לכן, אני לא מציע להיכנס להגדרת שדלנות לתוך עובדי חברות.
ארבל אסטרחן: זה מחטיא את המטרה, ובמובן אחר זה גם חסר גבולות.
ארבל אסטרחן: האם לדרוש שבמקרה כזה הוא ייצג רק גוף אחד בפני הכנסת, בשביל למנוע מצב כזה שדיברו על עקיפה?
ארבל אסטרחן: גדעון סער: אם אדם עובד – שכיר של כמה גופים הוא יכול להיות?
ארבל אסטרחן: ברמה התיאורטית.
ארבל אסטרחן: הוא עובד בחלקיות משרה בגוף מסוים.
ארבל אסטרחן: בסדר, אז אני אסכם.
ארבל אסטרחן: ארז גילהר: אבל בכל זאת, עובד "מגמה ירוקה".
ארבל אסטרחן: מ"מ היו"ר גדעון סער: תודה, לא נתתי לך את רשות הדיבור.
ארבל אסטרחן: אם כך, נראה שאנחנו מתכנסים למצב ששדלן לפי החוק הזה יהיה מי שפועל דרך עיסוק בפעולות שמייד נקרא אותן, ואז אין את דרישת התמורה.
ארבל אסטרחן: או בתמורה למען אחר, גם אם זה חד-פעמי, ובשני המקרים, ב"למעט" יוחרג מי שהוא עובד של אותו גוף.
ארבל אסטרחן: מ"מ היו"ר גדעון סער: שהחברה שעניינה הוא העניין הנוגע בדבר באותו מהלך דברים.
ארבל אסטרחן: עובד של הגוף שאותו הוא מייצג.
ארבל אסטרחן: מ"מ היו"ר גדעון סער: בסדר.
ארבל אסטרחן: ואז אמרנו: הוא נוקט בפעולות לשכנוע חבר הכנסת בקשר להצעות חוק ולחקיקת משנה בכנסת או בוועדותיה, להחלטות הכנסת וועדותיה ולמינוי או לבחירה של אדם לתפקיד על ידי הכנסת או על ידי גוף שנציג הכנסת חבר בו, ואז יש את ה"למעט".
ארבל אסטרחן: לפני ה"למעט" אני רוצה לחזור ולהגיד – לפי מה שסוכם, וגם היה כתוב קודם, זה חל גם למשל על עורך-דין שמייצג גוף באופן חד-פעמי.
ארבל אסטרחן: פה עלול להיות מצב שגוף מסוים יוזמן לישיבת ועדה עוד עשרה ימים, עוד שבוע, והוא ירצה לשלוח אדם מטעמו שאינו עובדו, ולפי החוק אותו אדם יהיה שדלן, אבל הוא לא יספיק לקבל היתר כשדלן, הוועדה לא תספיק להתכנס.
ארבל אסטרחן: אולי לגבי חד-פעמיים כאלה יהיה מקום לקבוע איזושהי הוראה שעד שהם לא יקבלו את ההיתר, יחולו עליהם רק חלק מהוראות החוק, או להסמיך את היושב-ראש לקבוע בתקנות מצב כזה של חד-פעמי.
ארבל אסטרחן: מ"מ היו"ר גדעון סער: יכול להיות שאנחנו צריכים ליצור סיטואציה שבה יש מין היתרים חד-פעמיים, מתוך הבנה שבאופן מהותי הפעילות שלהם נופלת תחת פעולת ההגדרה.
ארבל אסטרחן: מ"מ היו"ר גדעון סער: זאת אומרת, תחת השדלנות, והם עוברים למסלול שהוא מסלול חד-פעמי, אבל לא הייתי פוטר אותם מהוראות מסוימות בחוק.
שלי יחימוביץ': גם יש את המסלול הזה ממילא למשל לעורך-דין שפועל חד-פעמית למען לקוח.
שלי יחימוביץ': גם הוא צריך את האישור החד-פעמי.
ארבל אסטרחן: הוא צריך, אבל מה קורה אם הזמין אותו לקוח שבוע לפני הישיבה.
ארבל אסטרחן: לקוח אומר: את מי אני אקח שייצג אותי?
ארבל אסטרחן: הוועדה לא תספיק להתכנס.
ארבל אסטרחן: זה יושב-ראש הכנסת ושני סגנים.
ארבל אסטרחן: הישיבה ביום שלישי, הזמינו ביום שלישי קודם או ביום רביעי קודם.
ארבל אסטרחן: מתי הוא מקבל היתר לפעול כשדלן?
ארבל אסטרחן: מ"מ היו"ר גדעון סער: יכול להיות שמספיק שבמקרים כאלה תהיה פנייה.
ארבל אסטרחן: צריך לחשוב על אופן שהוא כן ממוסמך ומסודר, שגם אם הוועדה לא הספיקה – הדבר הזה קיים ברקורד.
ארבל אסטרחן: אני רשמתי שניתן לקבוע כי כאשר הוגשה בקשה וטרם הסתיים הטיפול בה, יינתן אישור זמני ויחולו אולי רק חלק מהוראות החוק.
גדעון סער: זה נראה לי הגיוני.
גדעון סער: גברתי נציגת משרד המשפטים.
דפנה גלוק: רציתי להוסיף לגבי השדלן החד-פעמי – זה בקו שארבל הציעה עכשיו.
דפנה גלוק: שאלה אם יש טעם להחיל עליו הוראות של אישור כשדלן, ופרסום באתרי הכנסת, כאשר אפשר להחיל עליהם את האיסורים, שדרך אגב חלים גם על פעילות מחוץ לכנסת כי אלה איסורים על מי שפועל כשדלן, ולא כשדלן בכנסת.
דפנה גלוק: מ"מ היו"ר גדעון סער: מהי נקודת הגבול שבה את תדרשי את קיום ההוראות במלואן?
דפנה גלוק: פעם אחת?
דפנה גלוק: פעמיים?
דפנה גלוק: אם הופיע פעם מטעם לקוח פלוני, אחרי שבוע מטעם לקוח אלמוני, אחרי שלושה שבועות מטעם לקוח שלישי, וכל פעם הוא עובר בנוהל הזמני הזה?
ארבל אסטרחן: עד שהוא לא קיבל את ההיתר.
ארבל אסטרחן: דפנה גלוק:
שלי יחימוביץ': אין לך מנגנון כזה.
ארבל אסטרחן: הוא הגיש בקשה בפעם הראשונה, והוא עוד לא קיבל היתר.
ארבל אסטרחן: דפנה גלוק: אפשר גם לומר שכדרך עיסוק, ולכן בעיני הבסיס לכל הסיפור כן נמצא בהגדרה של בדרך עיסוק וכן נמצא בשאלה של האם ממעיטים או לא ממעיטים, כשדלן, ודרך אגב אפשר להמעיט מההגדרה כשדלן אדם שמופיע פחות מכך וכך.
ארבל אסטרחן: ראיתי בחוק האמריקני, בלי להיכנס יותר לעומק, פחות מ- 20% מפעילות עבור לקוח מסוים בתקופה מסוימת.
שלי יחימוביץ': דפנה גלוק: ובמקביל, להחיל עליהם הוראות שכן נמצאות בחוק הזה לגבי איסורים על פעולות מסוימות ודברים מסוג זה.
שלי יחימוביץ': ארז גילהר: מה עם השקיפות?
שלי יחימוביץ': אני ממש מציעה לא למתן כאן את המגבלות כיוון שהופעה אחת בישיבת ועדת כלכלה למשל, מכרעת, של עורך-דין מהשורה הראשונה, היא משמעותית לפעמים כמו עבודה סיזיפית של חודשיים ללוביסט מן השורה – מבחינת התוצאות שלה, מבחינת ההשפעה שלה ומבחינת הכורח של הציבור והצורך שלו בשקיפות, שבשבילה בכלל התכנסנו כאן.
שלי יחימוביץ': לכן, אני לא מציעה לתת את הפטורים.
שלי יחימוביץ': אולי למצוא איזשהו פתרון שהוא טכני בלבד, אבל לא פתרון שהוא עקרוני.
ארבל אסטרחן: אני גם חושבת שהבקשה תהיה באתר של הכנסת, זאת אומרת הבקשה תוכל להיות מוגשת באופן כזה - גם הכנתי פה דוגמה של טופס שאני חושבת שלפיו אפשר יהיה לעבוד, אתם יכולים לראות את זה בעמוד האחרון.
שלי יחימוביץ': רעיון מצוין.
ארבל אסטרחן: ואז יגיש, אבל יושב-ראש הכנסת והסגנים עדיין לא התכנסו, אז יתנו אולי היתר זמני או משהו כזה.
שלי יחימוביץ': זה פותר את בעיית השקיפות.
ארבל אסטרחן: הגענו ל"למעט".
ארבל אסטרחן: יעל גויסקי: רציתי לשאול לגבי ההיתר הזמני.
ארבל אסטרחן: עורך-דין שמגיע חד-פעמי, לצורך העניין – אני בעד שכן תהיה שקיפות שהוא מגיע גם בהיתר חד-פעמי, מטעם מי – אבל הוא לא צריך את ההיתר הקבוע כי הוא הגיע באמת באופן חד-פעמי, הוא הגיע עבור לקוח מסוים, נגמר הדיון בעניינו, עכשיו הוא ימתין לאותו אישור קבוע?
ארבל אסטרחן: אני מנסה להבין את המשמעות .
ארבל אסטרחן: דפנה כהן: טכנית, אתם צריכים להבין – היום לוביסטים מחכים חצי שנה.
ארבל אסטרחן: איך אנחנו מקבלים אישור?
ארבל אסטרחן: אנחנו צריכים להיות חצי שנה לוביסטים, לחכות, אחרי חצי שנה להביא אישור משני לקוחות, ועם התחקיר זה לוקח שמונה חודשים.
ארבל אסטרחן: זה להיתר כניסה.
ארבל אסטרחן: תחקיר הוא לא כדי להיות שדלן בכנסת – צריך להבין.
ארבל אסטרחן: דפנה כהן: לא.
ארבל אסטרחן: כדי לקבל היתר לשדלן, אנחנו צריכים לעבוד.
ארבל אסטרחן: מבחינתנו, יש לנו היום לוביסטים שעובדים, שהם ללא היתרים, כי זה מה שהכנסת אומרת להם.
ארבל אסטרחן: בלי היתרי כניסה, אבל אנחנו פה מדברים על היתר לפעול כשדלן.
ארבל אסטרחן: מ"מ היו"ר גדעון סער: כל אחת מכן הבהירה את עמדתה.
ארבל אסטרחן: אני מציע שניצור שני מסלולים: מסלול החד-פעמיים ומסלול הקבועים.
ארבל אסטרחן: לא פטרנו ברגע זה מהוראות החוק מי שהוא מהמסלול הראשון, אבל מה בדיוק יהיו הניואנסים, אני מבקש מהיועצת המשפטית עד הישיבה הבאה לעשות את ה- Fine Tuning הזה.
ארבל אסטרחן: ברור שצריך למצוא פתרון פרקטי.
ארבל אסטרחן: מה שמופיע כרגע זה כך: "(1) עובד המדינה או עובד רשות מקומית, במסגרת תפקידו;" – למרות שאם יהיה למעט של עובד, תמיד, אז יכול להיות שזה ייותר.
ארבל אסטרחן: פה, בחריג הזה הצעתי להוסיף: לרבות מי שממלא תפקיד בשירות המדינה או ברשות מקומית על-פי חוק, אף אם אינו עובד.
ארבל אסטרחן: למשל, יועץ משפטי של רשות – לפעמים יש יועצים שהם לא עובדים קבועים של הרשות.
ארבל אסטרחן: כל עוד זה במסגרת התפקיד.
ארבל אסטרחן: נכון, תמיד זה יהיה במסגרת תפקידו, ודאי.
ארבל אסטרחן: (2) מדבר על תאגידים סטטוטורים שחשבנו שיש להם סמכויות דומות למדינה: "עובד תאגיד שהוקם בחוק בעניינים הנוגעים לסמכויות ולתפקידים של אותו תאגיד".
ארבל אסטרחן: כיום יש כ- 60 תאגידים סטטוטוריים.
ארבל אסטרחן: היו"ר דוד טל: האם כל תאגיד של רשות מקומית הוא סטטוטורי?
ארבל אסטרחן: איל ינון: לא.
ארבל אסטרחן: בכלל לא.
ארבל אסטרחן: רק תאגיד שהוקם בחוק.
ארבל אסטרחן: למשל, בנק ישראל, "יד ושם".
איל ינון: רשות השידור.
ארבל אסטרחן: המוסד לביטוח לאומי, המועצה להשכלה גבוהה, מכון התקנים.
ארבל אסטרחן: היו"ר דוד טל: הסוכנות, למשל.
ארבל אסטרחן: איל ינון: זה המוסדות הלאומיים, זה לא תאגיד סטטוטורי שהוקם.
ארבל אסטרחן: היו"ר דוד טל: הסוכנות היהודית זה לא תאגיד?
ארבל אסטרחן: אני חושב שראיתי באיזשהו מקום שהוא רשום, יחד עם בנק ישראל ויחד עם הרשות לניירות ערך.
ארבל אסטרחן: איל ינון: הם נחשבים המוסדות הלאומיים.
שלי יחימוביץ': אני לא חושבת.
שלי יחימוביץ': לא הסוכנות ולא קק"ל.
ארבל אסטרחן: זה כולל גם את מרכזי המורשת: בגין, רבין.
ארבל אסטרחן: איל ינון: הסוכנות לא הוקמה בחוק.
ארבל אסטרחן: היא הוכרה בחוק.
ארבל אסטרחן: לא כל גוף שיש התייחסות אליו בחוק, אלא רק גוף שמוקם: האקדמיה ללשון עברית, האקדמיה הישראלית למדעים, הרשות לפיתוח הגליל והנגב, וכו'.
ארבל אסטרחן: ארז גילהר: הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו גם מופיעה?
ארבל אסטרחן: ארז גילהר: לשכת עורכי-הדין?
ארבל אסטרחן: לשכת עורכי-הדין כן.
ארבל אסטרחן: ארז גילהר: איזה עוד גופים כמו לשכת עורכי-הדין?
ארבל אסטרחן: גדעון סער: רשות העתיקות, רשות השידור – תאגיד סטטוטורי – מרכז מורשת בגין, מרכז מורשת רבין.
ארבל אסטרחן: היו"ר דוד טל: האם זה מוגדר באיזשהו מקום?
ארבל אסטרחן: גדעון סער: תאגיד שהוקם בחוק.
ארבל אסטרחן: היו"ר דוד טל: אם זה מוגדר, אז כל מה שמוגדר – אין לנו עם זה בעיה.
ארבל אסטרחן: יש רשימה.
ארבל אסטרחן: אם ירצו את הרשימה- נספק את הרשימה הזאת.
ארבל אסטרחן: איל ינון: הגילדה המקצועית היחידה שהוקמה בחוק זה לשכת עורכי-הדין.
ארבל אסטרחן: היא יוצאת דופן באמת.
ארבל אסטרחן: מדובר פה רק כאשר אותו עובד מגיע במסגרת הסמכויות והתפקידים של אותו תאגיד.
ארבל אסטרחן: ארז גילהר: שוב, גם לגבי עובד המדינה ובטח לגבי עובד התאגיד – לתפיסתי, רצו המחוקקים להבהיר שאם ישנם אינטרסים כלכליים, הרי צריך להיות הדבר שקוף.
ארבל אסטרחן: אז גם לגבי עובדי רשויות מקומיות, ובטח יועצים משפטיים.
ארבל אסטרחן: אני עובד לא מעט עם רשויות מקומיות שיש להן אינטרסים כלכליים במאבקים.
ארבל אסטרחן: יש מאבק בוועדת הכספים - - - גדעון סער: אז מה?
ארבל אסטרחן: אז הם מופיעים כנציגי עיריית תל-אביב.
ארז גילהר: האם העובד שמייצג – פה יש יועץ משפטי לדוגמה – אם אני עובד אתם או עם יועץ משפטי, והם באים אליכם, האם אתם רוצים לדעת, שזה יהיה שקוף, שהם מייצגים את אותה רשות מקומית שיש לה אינטרסים כלכליים?
שלי יחימוביץ': אנחנו יודעים, מה זאת אומרת.
שלי יחימוביץ': ארז גילהר: פה אתם שמים "למעט".
שלי יחימוביץ': באמת, בסוף אתה תרצה שגם הנציגים של משרדי הממשלה ייחשבו.
דוד טל: בואו נמשיך.
דוד טל: ארז גילהר: שנייה, לחלק השני אם אפשר.
דוד טל: היו"ר דוד טל: ארז, כל עוד שאתה נוגע בדברים רציניים – אני מוכן לפתור אותם פה.
דוד טל: אני רוצה להתקדם עם החוק הזה .
דוד טל: ארז גילהר: לגבי התאגיד – לשכת עורכי-הדין, אני חוזר ואומר.
דוד טל: אם באים נציגי השמאים או באים נציגי רואי החשבון, ומבקשים לנגוס בסמכויות של עורכי-דין, וזה במסגרת תפקידם וסמכויותיהם – וזה עניין כלכלי – הם מבקשים לייצג לקוח בדבר שעד עכשיו רק עורך-דין ייצג אותו.
דוד טל: אז מה אתם עושים על-פי ה"למעט" כאן?
דוד טל: אתם אומרים: הם יצטרכו ליפול תחת ההגדרות של השקיפות, אבל עורך-הדין לא, כי זה תחת הסמכויות.
דוד טל: איל ינון: לרוב זה לא יקרה, כי כתוב: עובד.
דוד טל: לרוב, עובדי לשכת עורכי-הדין הם לא אנשים שעושים את הלובינג מהסוג הזה למען האינטרסים הכלכליים של עורכי-הדין, אלא עורכי-הדין עצמם שוכרים לוביסטים או עורכי-דין פרטיים שמופיעים.
דוד טל: היו"ר דוד טל: תודה, המזכיר.
דוד טל: הם ירדו לסוף דעתך.
ארבל אסטרחן: הרי סוכם לפני כמה דקות להחריג בעצם כל עובד של גוף.
ארבל אסטרחן: כאשר מגיע עובד של גוף, זה לא מצב שהיום הוא מייצג את זה ומחר את זה, וחברי הכנסת לא יודעים בדיוק את מי הוא מייצג.
ארבל אסטרחן: היו"ר דוד טל: הוא מייצג רק את הגוף שהוא עובד בו.
ארבל אסטרחן: ארז גילהר: זאת אומרת, עורך-דין שלא עובד בלשכת עורכי-הדין, אבל יבוא מטעמה להילחם בשמאים או ברואי החשבון, הוא יצטרך להכריז על עצמו?
ארבל אסטרחן: הוא יהיה שדלן – גם לפי הנוסח הזה, כי גם כרגע כתוב: עובד.
ארבל אסטרחן: היו"ר דוד טל: תודה.
ארבל אסטרחן: נמשיך.
איל ינון: חבר הכנסת סער, אתה רוצה להחריג את עובדי המוסדות הלאומיים – קרן היסוד, קק"ל?
איל ינון: גדעון סער: אני מסכים.
שלי יחימוביץ': להחריג.
ארבל אסטרחן: בעצם אנחנו כותבים עובד, יכול להיות שזה יכול להחליף את שתי החלופות האלה – אם זה תמיד עובד של גוף.
ארבל אסטרחן: היו"ר דוד טל: איזה?
ארבל אסטרחן: של המוסדות הלאומיים?
ארבל אסטרחן: גדעון סער: אני חושב שיש טעם רב במה שאומרת היועצת המשפטית, שעובד של אורגן איננו יכול להיות שדלן.
ארבל אסטרחן: הוא לא יכול להיות - -
ארבל אסטרחן: בעקבות מה שאתה אמרת.
ארבל אסטרחן: גדעון סער: - - ואז כל הדברים הללו, שהם כאילו מובנים מאליהם – אם קיבלנו את העיקרון שאנחנו לא מחילים על עובדים של האורגנים – אז לא צריך בכלל להיכנס למסגרת הזאת.
דוד טל: רבותי, ככל שנפשט את הצעת החוק – טוב יהיה.
דוד טל: אם אתם רוצים, אפשר בדקדוקי עניות כאלה ואחרים "לתקוע" את הצעת החוק הזאת עוד פגרה.
ארבל אסטרחן: אני אכין נוסח יותר משוכלל, ונראה אותו.
ארבל אסטרחן: זהבה גלאון: יש משהו שאני לא מבינה.
ארבל אסטרחן: אם יש ארגונים שמעסיקים שדלן built in, זאת אומרת שהוא עובד אצלם בתוך הארגון, ויש ארגונים שלא מעסיקים מישהו בתוך הארגון.
ארבל אסטרחן: היו"ר דוד טל: הוא עובד אינטגרלי של הארגון?
ארבל אסטרחן: זהבה גלאון: כן .
ארבל אסטרחן: איל ינון: אז אין בעיה של הרציונל שעליו החוק.
ארבל אסטרחן: אין את בעיית השקיפות כי לא משנה איך מגדירים אותו.
ארבל אסטרחן: אם הוא עובד של הגוף, אז כולם יודעים שהוא מייצג את הגוף הזה, אבל אם הוא שדלן ששייך לחברת שדלנים, את לא יודעת את מי הם מייצגים.
ארבל אסטרחן: זהבה גלאון: קודם כול, אני תומכת בכל מה שהחוק מנסה להגיד – אני תומכת בזה ואני אצביע בעד זה.
ארבל אסטרחן: השאלה שלי רק לצורכי הפרקטיות.
ארבל אסטרחן: חברה כלכלית מסוימת שוכרת חברת שדלנות, והם באים כאן לכנסת ומנסים לקדם עניינים.
ארבל אסטרחן: אם החברה הזאת לא היתה שוכרת חברת שדלנות, ויש אצלה אדם שעובד, זה התפקיד שלו.
ארבל אסטרחן: כמו שיש לה דובר, יש לה גם שדלן, לכל דבר ועניין.
ארבל אסטרחן: איל ינון: זה לא חל עליו, כי הוא עובד של התאגיד.
ארבל אסטרחן: כך סוכם כעת.
שלי יחימוביץ': כרגע גמרנו דיון ארוך על כך.
שלי יחימוביץ': היו"ר דוד טל: זה דומה בדיוק לאותו סמנכ"ל רגולציה.
שלי יחימוביץ': אנחנו חייבים לתחם את זה איפה שהוא, אחרת לא נצא מזה.
ארבל אסטרחן: יש כאן הצעה שלי, בעקבות הערה של לשכת עורכי-הדין באחד הדיונים הקודמים – להחריג.
ארבל אסטרחן: יש דיונים בכנסת, כמו דיוני חסינות, אתיקה, שבהם חבר כנסת או נושא משרה אחר – היה לנו מקרה של נשיא – באים עם עורך-דין שמייצג אותם.
ארבל אסטרחן: חשבתי שיש מקום לומר במפורש שבמקרה הזה הוא לא יהיה שדלן.
ארבל אסטרחן: ציינתי בצד – אולי להחריג מי שמייצג נושא משרה או ממלא תפקיד בהליך משמעתי או מעין שיפוטי בפני הכנסת או ועדה – למשל חסינות.
ארבל אסטרחן: גדעון סער: ברור.
ארבל אסטרחן: ברור.
ארבל אסטרחן: צריך לנסח את זה יותר טוב, אבל זה הרעיון.
ארבל אסטרחן: היו"ר דוד טל: נכניס את זה לגוף החוק?
ארבל אסטרחן: זה יהיה ב"למעט".
ארבל אסטרחן: היו"ר דוד טל: זה ב- (3)?
ארבל אסטרחן: נראה איך ננסח את זה.
ארבל אסטרחן: הערה נוספת – אני תהיתי, היות ויכולים להיות מקרים מסוימים שבהם יש חוסר בהירות, או כפי שנאמר כאן עובד קבלן ולא בדיוק עובד.