GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ארבל אסטרחן: בהצעת החוק שלפני
ארבל אסטרחן: כם מוצע להגדיר "שדלן" בצורה קצת שונה, ורחבה יותר.
ארבל אסטרחן: מוצע שיהיה כתוב ששדלן הוא: "מי שנוקט דרך עיסוק או למען לקוח..." כאשר תכף נדבר על הגדרת "לקוח" – "...
ארבל אסטרחן: בפעולות לשכנוע חברי הכנסת בענייני חקיקה והחלטות הכנסת בוועדותיה ובעניינים הקשורים למינוי או לבחירה של אדם לתפקיד על ידי הכנסת או על ידי גוף שחבר בו נציג הכנסת.
ארבל אסטרחן: .." כלומר, שדלן הוא אדם שעוסק בענייני חקיקה שמוגדרים כ: "ניסוח, הגשה, אישור הנחה, דיון או הצבעה בקשר להצעת חוק בכנסת או בוועדה של הכנסת או בקשר לתקנות הנדונות בכנסת או בוועדה כאמור;" הוא עוסק בעניינים כאלה או בשכנוע של חברי הכנסת בהחלטות של הכנסת או בוועדותיה או במה שקשור למינוי או בחירה של אדם על ידי הכנסת או גוף שיש בו נציג מהכנסת, כמו ועדה למינוי שופטים, וכו' – ואדם עושה פעולת שכנוע בנושא שאותם גופים יכולים לבחור.
ראובן ריבלין: ההגדרה הזו מאד מקשה, ואני קופץ אתך לשניה אחת לסעיף 65 : "לא יפעל שדלן בכנסת אלא בהיתר יושב ראש הכנסת".
ראובן ריבלין: איך יושב ראש הכנסת יוכל לסרב או לתת לאדם הבא ואומר: אני רוצה להיות שדלן.
ראובן ריבלין: אין שום קריטריון, אין שום דבר שבא ומאפיין שדלן - -
דוד טל: לנורית רון יש תשובה?
נורית רון: - -כדי להנפיק תעודה של שדלן אנחנו מבקשים כמה קריטריונים.
נורית רון: למשל – אנחנו דורשים שהוא יעסוק חצי שנה בתפקיד הזה - -
ראובן ריבלין: זה מה שקבענו.
ראובן ריבלין: זה לצורך כניסתו.
קריאה: זה לא לצורך הגדרת תפקיד.
דוד טל: עד היום זה באמת היה לצורך קבלת האישור הקבוע , כדי שהוא יוכל להיכנס.
ראובן ריבלין: היות ולא היינו יכולים להתמודד --
נורית רון: הוא צריך להראות לנו שהוא לוביסט בכך שהוא נותן לנו שמות שני לקוחות שהוא מייצג אותם, ואת זה אנחנו מעבירים ליועצת המשפטית שמאשרת שהוא לא נציג חברה אלא לוביסט.
נורית רון: יש כאן הבדל בין נציג שמייצג גוף אחד לבין כמות גדולה של - -
ראובן ריבלין: היועץ המשפטי – רק מהכנסת הזו - -
נורית רון: לא.
נורית רון: זה היה בתקופתך.
גדעון סער: אני לא מבין על מה אנחנו דנים עכשיו.
דוד טל: אנחנו דנים על - - מי הוא שדלן.
ארבל אסטרחן: בהגדרה של מי הוא שדלן.
גדעון סער: האם את מציעה לסטות מההגדרה שבהצעת החוק?
ארבל אסטרחן: אני מסבירה אותה.
דוד טל: היא קראה את ההגדרה, ואמר חבר הכנסת ריבלין שזה מעורר בעיה - -
ראובן ריבלין: - - צריכים לייחד את המקצוע במובן כזה -לפחות אם לא מה הוא שדלן – מי לא יכול להיות שדלן.
ראובן ריבלין: למשל.
ראובן ריבלין: בצורה ברורה ביותר, חד משמעית.
ארבל אסטרחן: עד היום התפיסה באמת היתה של קשר בין מי שיכול - -
דוד טל: אני לא מצביע עכשיו, אבל אם זה מתקבל בהבנות והסכמות אנחנו נמשיך הלאה, ונצביע על כל הנושאים הללו.
ארבל אסטרחן: עד היום החוק באמת יצר איזשהו קשר בין ההיתר לפעול כשדלן לבין ההיתר לכניסה לכנסת.
ארבל אסטרחן: בעצם, מה שאנשים ביקשו זה אישור כניסה לכנסת.
ארבל אסטרחן: מי שהיה לו אישור כניסה לכנסת מסיבה אחרת, למשל - כי פעם הוא היה חבר כנסת – לא ביקש היתר לפעול כשדלן.
ארבל אסטרחן: הצעת החוק הזו מנתקת את הקשר בין כניסה לכנסת לבין פעולה כשדלן.
ארבל אסטרחן: כל מי שרוצה לפעול כשדלן – יחולו עליו הכללים - -
ראובן ריבלין: כניסה לכנסת ואפשרות תנועה בכנסת.
דוד טל: צודק.
ראובן ריבלין: כי אזרח יכול לנוע בשטחים מתוחמים.
ראובן ריבלין: השדלנים המוכרים באמצעות קצין הכנסת הם כאלה שיכולים להסתובב באופן חופשי במקומות שבו יכולים - - אין מקום שהם מוגבלים בו, אלא אם כן יושבי ראש הוועדות מחליטים.
ראובן ריבלין: וכמובן – המליאה.
ארבל אסטרחן: בנוסף לניתוק הקשר הזה בין ההיתר לפעול כשדלן לבין הכניסה לכנסת, הצעת החוק מרחיבה את ההגדרה שקיימת היום.
ארבל אסטרחן: כמו שאמרתי, היום מדובר על "כמי שנוקט דרך עיסוק".
ארבל אסטרחן: פה מוצע להוסיף – "או למען לקוח", כאשר לקוח מוגדר בתחילת סעיף 64 כ- "מי שמשלם לאחר, בכסף או בטובת הנאה אחרת.
ארבל אסטרחן: .." , כאשר "טובת הנאה" מוגדרת באופן רחב כמו – כסף, שווה כסף, נכס, מוצר או - - -" "על מנת לנהל שדלנות מטעמו, ובלבד שאם המשלם הוא תאגיד – לא יראו אותו כלקוח של עובד התאגיד".
ארבל אסטרחן: מי שנוקט דרך עסוק, זאת אומרת – אני חושבת שרבים מהמוזמנים שיושבים כאן, שמגיעים לכנסת באופן קבוע ומייצגים כמה לקוחות – היום הם מייצגים בנקים, מחר – חברת תקשורת, מחרתיים – חברת תעופה.
ארבל אסטרחן: הם שדלנים, הם נוקטים דרך עיסוק.
ארבל אסטרחן: בנוסף, קובעת הצעת החוק הזו שגם מי שפועל עבור לקוח שמשלם לו על מנת לנהל שדלנות בכנסת, גם אם הוא לא עושה זאת דרך עיסוק, ייחשב שדלן לעניין החוק הזה.
ראובן ריבלין: אד הוק.
ארבל אסטרחן: פה נכנסים, למשל, עורכי הדין , לא ל - -לשכת עורכי הדין, אלא עורך דין שמייצג איזושהי חברה מסחרית, למשל, כאשר הוא בא בשם אותה חברה ומייצג אותה בכנסת.
ראובן ריבלין: או מייצג חבר כנסת שמבקשים להסיר את חסינותו.
ארבל אסטרחן: כל מי שמייצג אדם אחר בפעולת שדלנות, כאשר מוגדר לנו באיזה עניינים – "בענייני חקיקה או החלטות הכנסת וועדותיה" הוא פועל כשדלן, ויחולו עליו הכללים.
ארבל אסטרחן: מייד ניכנס לכללים האופרטיביים.
ארבל אסטרחן: הם לא רבים, עיקרם – שקיפות, נושא של בקשה להיתר, שקיפות, גילוי וכמה איסורים.
ארבל אסטרחן: אז זו הרחבה מאד מרכזית בהצעת החוק.
דוד טל: עד כאן יש איזה השגות?
רות פרמינגר: כן.
רות פרמינגר: רציתי לשאול – כשאת אמרת על "מי שנוקט דרך עיסוק, ואמרת – מספר לקוחות.
רות פרמינגר: השאלה שלי – יכול להיות מצב שמישהו נוקט דרך עיסוק ויש לו לקוח אחד.
רות פרמינגר: ואז, באופן קבוע, הוא מייצג לקוח אחד.
רות פרמינגר: גם הוא בתוך ה- -?
דוד טל: אבל אז זה יתנגש בסעיף אחר.
דוד טל: ארבל אסטרחן: "לקוח" באמת מדבר על מי שמשלם לאחר על מנת שינהל שדלנות מטעמו, אבל לא יראו עובד של תאגיד כמי שמנהל שדלנות מטעמו.
דוד טל: זאת אומרת – יש איזושהי חבר המסחרית ועובד שלה מגיע לכנסת לא כלוביסט.
דוד טל: דרך העיסוק שלו זו העבודה בחברה.
דוד טל: הוא אינו לוביסט.
דוד טל: אבל יכול להיות משרד לוביסטים או לוביסט שהוא לוביסט דרך עיסוק ומייצג רק לקוח אחד, אבל עיסוקו להיות לוביסט והוא כן יהיה לוביסט.
דוד טל: זה או דרך עיסוק או למען לקוח.
יצחק זיו: אז ברגע שהוא עוסק יותר מלקוח אחד אז הוא - -
ארבל אסטרחן: יכול להיות גם לקוח אחד, אם הוא מופיע בשמו בכנסת - -
דבי גילד חיו: איך שזה מנוסח היום זה לא מספיק בהיר שזה לא כולל מישהו שהוא עובד החברה או עובד - -.
דבי גילד חיו: הניסוח - - זה לא רק לארגונים.
דבי גילד חיו: אם המטרה פה לא לתפוס נציגי ארגונים או אפילו נציגים של גופים אחרים, אם זו הכוונה, אז לפי דעתי הניסוח הוא לא מתאים, כי ברגע שכותבים "מי שנוקט דרך עיסוק" ותפקיד אותו אדם בעיקרו הוא לובי – אז אתה כן נופל בגדר - - .
דבי גילד חיו: אולי צריך לסייג שמי שנוקט דרך עיסוק אבל אינו עובד אותו - -
ארבל אסטרחן: זה לא מה שכתוב כרגע.
ארבל אסטרחן: כרגע, לפי הנוסח הזה - -
דבי גילד חיו: זה בודק את העיסוק - - ולכן זה תופס גם נציגי ארגונים, גם - - , אם בעיקרו של תפקידם הם עוסקים בלובינג.
דבי גילד חיו: לכן, למרות ששמחתי מאד שהמציעים אמרו שהם לא התכוונו לכלול פה נציגי ארגונים שהם לא למטרות רווח, בפועל יוצא שאם ארגון שלא למטרת רווח מחזיק מישהו שעוסק בעיקר בלובינג, אז לפי הניסוח היום הוא נכלל בחוק, ונובעות מזה המון בעיות אחרות, שנדבר עליהן כשנדבר על הסעיפים האחרים.
דפנה גליק: אני לא בטוחה שהאבחנות שאנחנו עושים לגבי סוג הארגונים הן אבחנות נכונות.
דפנה גליק: לשכת עורכי הדין היא דוגמה מצוינת לנושא הזה כי היא פועלת בכמה כובעים, ולא כל הכובעים שלה הוסדרו פה.
דפנה גליק: כיוון שהיא גוף סטטוטורי, בחלק מהעניינים, כשלשכת עורכי הדין מייצגת את עמדת לשכת עורכי הדין – היא פועלת כמו גוף של רשויות המדינה.
דפנה גליק: היא לא שונה מרשות העתיקות, למשל - -
דוד טל: הזכרנו את זה וטיפלנו בזה.
דפנה גליק: יש מקרים שבהם נציגים של לשכת עורכי הדין באים לוועדו שעוסקות בכל מיני תחומי חקיקה ונותנים איזושהי עמדה, כי ללשכת עורכי הדין יש ועדות שבהן היא משתתפת זה לא תפקיד שאני מחשיבה אותו כתפקיד של לשכת עורכי הדין כגוף סטטוטורי.
דפנה גליק: התפקידים של לשכת עורכי הדין כגוף סטטוטורי הם תפקידים שנוגעים לרגולציה של מקצוע עריכת הדין.
דפנה גליק: כך, למשל, אם יש לי הצעת חוק שעוסקת בדיני המשמעת של לשכת עורכי הדין -כאשר נציג לשכת עורכי הדין מופיע לדיון בהצעת החוק הזו, זו הופעה שאינה שונה מגוף אחר של המדינה שמביע את העמדה המקצועית שלו לגבי אופן הרגולציה של המקצוע.
דפנה גליק: כך, למשל – אם יש לי חוק שעוסק ברשות העתיקות, שהיא גם גוף סטטוטורי והיא לא נכנסת להחרגה פה , היא גם גוף סטטוטורי, גוף של רשויות המדינה שמביע את עמדתו.
דפנה גליק: מצד שני, לשכת עורכי הדין בא לפעמים כלובי מאד ברור בעניינים שנוגעים לעיסוק של עורכי הדין ולייחוד העיסוק שלהם.
דפנה גליק: אני לוקחת את לשכת עורכי הדין כדוגמה, לא בגלל שהיא היחידה, אלא כדי שתהיה דוגמה ברורה בפניכם.
שלי יחימוביץ': אני לא יודעת איך – אולי היועצת המשפטית תביא את זה להמשך העבודה על החוק – אבל יש גופים כמו "האגודה לזכויות האזרח" או גופים אחרים שלפחות מבחינתי, כמציעה - -
גדעון סער: או מועצת יש"ע.
שלי יחימוביץ': או מועצת יש"ע – חד משמעית זו דוגמה טובה.
ראובן ריבלין: או ארגון הנכים או "ארץ ישראל יפה".
שלי יחימוביץ': כן, כל הדוגמאות טובות.
ראובן ריבלין: זה דברים שמגינים באופן ספציפי על דבר שהם החליטו להגן עליו.
שלי יחימוביץ': לא רק זאת.
שלי יחימוביץ': הגופים האלה, לפחות כשיטתי, כמציעה, נותנים דווקא משקל נגד לאותו משקל יתר שניתן למתי מעט חזקים ורבי עצמה במשק, באמצעות הלוביסטים, ולכן דווקא אותם גופים דווקא מייצגים את הציבור הרחב, באים אומרים את דברו של הציבור הרחב.
שלי יחימוביץ': לכן, אני לא יודעת איך הניסוח – אבל צריך להחריג את אותם גופים שפועלים שלא למטרות רווח ושלא לטובת גורמים עסקיים.
יואל חסון: התאחדות התעשיינים- בפנים?
שלי יחימוביץ': גם.
קריאה: ואם לוביסט מייצג גם את אלה וגם את אלה?
דוד טל: רבותיי, אמרתי בתחילת הדיון שכנראה אי אפשר יהיה לגדור בצורה אבסולוטית ויכול מאד להיות שנצטרך לראות איך מה שאנחנו מנתבים או קובעים עובד בשטח, ואם צריכים לתקן דברים שהם טעוני תיקון – נתקן, כי בנושא הזה נתת כמה דוגמאות שעולות בקנה אחד עם השקפת עולמך, ואולי גם שלי, אז כל הדברים שציינת מעידים שהיית בכל הדברים האלה - -
שלי יחימוביץ': גם מכוני מחקר.
דוד טל: אבל יש גם מהצד השני, וצריך, בשום שכל, לבדוק שהעיקרון שייקבע – ייקבע לגבי כולם, ושיהיה ברור מי עובד בדגל הזה ומי עובד בדגל אחר.
שלי יחימוביץ': אני חוזרת ואומרת – לא יכול להיות ש- 54 לוביסטים יהיו כאן בהליכי ההכנה של החוק.
דוד טל: אני מבקש, אם זה אפשרי - יש לכם את זכות ההתאגדות, שגם אני וגם חברת הכנסת יחימוביץ תומכים בה.
דוד טל: אם תעשו זאת – טוב, אבל אם לא - אני אתן לאנשים לדבר אבל לא אוכל לתת לכל האנשים לדבר.
דוד טל: פעם ידבר איש זה ופעם איש אחר – מי שדיבר היום לא ידבר בדיון הבא, וכן הלאה.
אדווין פרידמן: כגוף סטטוטורי אנחנו לא באותה קטגוריה.
אורית לרנר: בשם הלוביסטים הרשומים כלוביסטים, תבינו – נבחר כמה שייצגו אותנו, כי יש פה סעיפים שלא כולם מסכימים עליהם.
אורית לרנר: יש פה משרדים קטנים, ובינוניים - --
דוד טל: 3 או 4 נציגים?
אורית לרנר: אני מבקשת שיינתן - - יותר מאחד.
ענת האוס: יש 15 משרדים, תהיו סובלניים אתנו, זה צריך להיעשות בהידברות, צריך להיעשות בשכל.
דוד טל: הצעתי לכם – מצדי, תתאגדו ב- 2-3 קבוצות - -
ראובן ריבלין: בעניין החוק אני רוצה להעיר הערה, לנושא הקודם.
ראובן ריבלין: קודם כל, אנחנו חייבים להבחין בחוק חופש העיסוק – שחוק זה יעמוד במידתיות וסבירות מול חוק חופש העיסוק.
ראובן ריבלין: תכלית ראויה – זה ברור, לפי דעתי ובמידה שאינה עולה על הנדרש.
ראובן ריבלין: הנושא השני, אני מבקש שתתני את דעתך לאבחנה בין שדלן באופן קבוע ושדלן מזדמן שאם לא כן – כל עורך דין שיופיע פעם אחת, ייחשב לשדלן.
דוד טל: מתי הוא יהפוך לקבוע?
ראובן ריבלין: כשהוא מבקש.
דוד טל: מתי אני אדע?
ראובן ריבלין: בעניין זה יהיו עוד הרבה דיונים.
יואל חסון: כשהוא ירצה זכויות – הוא יבקש.
ראובן ריבלין: בעתיד אני אסביר ליוזמי החוק מדוע כדאי לתת את הדעת על הנושא: שיבחינו בין שדלן באופן קבוע שעיקר עיסוקו ופרנסתו על היותו שדלן בכנסת, לבין שדלן מזדמן.
דוד טל: רבותיי, הישיבה הזו נעולה.
דוד טל: על סדר היום שינוי החלטת ועדת הכנסת בדבר סדרי הדיון בהצעת חוק התקציב לשנת הכספים 2008, בקריאה השנייה ובקריאה השלישית.
דוד טל: השינוי יתבטא בכך שבשעה 16:00 ייפסק הדיון בנושא התקציב והכנסת תצביע על חוק העיריות.
דוד טל: לאחר מכן ימשיך הדיון על חוק התקציב והצבעות על חוק התקציב.
דוד טל: הסתייגויות?
דוד טל: תודה רבה, אני מאשר את ההצעה.
דוד טל: (הישיבה נפתחה מייד מחדש לאור בקשת חבר הכנסת סער לקיים רביזיה על ההחלטה)
דוד טל: על סדר יומנו רביזיה.
גדעון סער: עוד לא הציגו את ההחלטה.
דוד טל: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכנסת הראשונה, "בסימנא טבא".
דוד טל: אני רוצה להצטרף לדברים של יושבת-ראש הכנסת בחניכת המקום, יהי רצון שלא תצא שום תקלה מתחת ידינו, ובכל מה שנעשה פה – נתקן את כל מה שטעון תיקון, לטובת אזרחי מדינת ישראל.
דוד טל: גברתי יושבת-ראש הכנסת, בבקשה.
דוד טל: יושבת-ראש הכנסת דליה איציק: אין לי הרבה מה לומר, מלבד העובדה שאני משוכנעת שהגודל הזה והבית עצמו – יופיו, האווירה שלו – ישפיעו גם על התכנים של הדיונים, ובעיקר על צורתם.
דוד טל: אנחנו מרבים להתלונן על כך שהרבה פעמים תדמיתנו נמוכה.
דוד טל: לפעמים זה גם באשמתנו – לא תמיד, לצערי, זה באשמתנו.
דוד טל: אבל, לפעמים אנחנו תורמים – בואו נאמר את האמת – והנה הזדמנות מצוינת, אי-אפשר כבר להתלונן לא על צפיפות ולא על תנאים, וזה נראה באמת אחרת.
דוד טל: אזרחים באים לכאן לוועדות – שהרי כשנולד חוק, תהליכו של החוק הזה הוא לשמוע את השיח ואת השיג ואת העיון ואת הדיון ואת הליבון – וחוק ההסדרים, אם הוא עבר מן העולם, הוא לא עבר בשל תוכנן של הרפורמות אלא בגלל האיך, כי האיך צריך להיעשות פה על-ידי שימוע, שמיעה, של האזרחים.
דוד טל: ונראה שגם כאן מתייחסים אליהם אחרת, יש להם הזדמנות לשבת, הם לא יושבים אחד על השני.
דוד טל: אדוני יושב-ראש הוועדה, בחרנו בך הבוקר – גם השר וגם אנוכי – לבוא לכאן, ליושב-ראש ועדת הכנסת ולוועדת הכנסת, כי זהו בעצם ועד הבית של הכנסת.
דוד טל: בלעדיהם, יושב-ראש כנסת כמעט לא יכול לתפקד.
דוד טל: ואתם, חברי הוועדה – יד ימין ויד שמאל שלי, ויושב-ראש הוועדה הוא שתי הידיים שלי, ואני מאוד מודה לכם שאתם מסייעים בידי לנהל את המשכן, צריך להגיד – הקשה הזה.
דוד טל: אנחנו מטפלים בהרבה מאוד נושאים מהותיים, אנחנו ביום רביעי מרכיבים "שולחן עגול" עם ראש הממשלה כדי למצוא את הממשק בין הממשלה לבין הכנסת.
דוד טל: חוק ההסדרים ילך וייעלם – אני משוכנעת שבתקופתי הוא כבר לא יהיה, וגם מחר אני אגיש הצעת חוק המדברת על השלמה לחוק ההסדרים, במקומו יבוא משהו אחר לחלוטין.
דוד טל: אני משוכנעת שעשינו עבודה נכונה.
דוד טל: יש לכם סיבה, חברי חברי הכנסת, ללכת זקופי-קומה ולומר שגם השפעתם על התקציב באורח מאוד משמעותי.
דוד טל: אני מאוד מאמינה בכם.
דוד טל: אני חושבת שמרבית
דוד טל: כם חברי כנסת מצוינים, ואני מרגישה שלפעמים צריך לעשות עתים לתורה, וזה עת התורה גם לומר לכם מילת תודה על-ידי העובדה שאתם מסייעים לי ומפרגנים לי ומפרגנים למה שקורה כאן.
דוד טל: אני חושבת שקורה כאן.
דוד טל: אני גם רוצה לומר מילת תודה בהזדמנות הזאת ללשכה שלי שעובדת כל כך קשה, ויש לנו איזו הרגשה שמי שנמצא תמיד על-ידינו, אנחנו לא יודעים לומר לו תודה.
דוד טל: גדעון סער תמיד אומר: יש לך מזל בבחירת אנשים, ואני אומרת לו: אדוני, יש לי שכל בבחירת אנשים.
דוד טל: אז אני גם רוצה לומר תודה לכל מי שיש לו יד ורגל בעניין הזה.
דוד טל: אדוני השר, אני מאוד שמחה שאתה נמצא אתנו כאן היום.
דוד טל: היו"ר דוד טל: תודה רבה, גברתי.
דוד טל: ידידי וחברי הטוב, שר הפנים, בבקשה.
מאיר שטרית: קודם כול, אני באמת שמח לראות את זה.
מאיר שטרית: אני ראיתי בדמיוני איך זה ייראה, ואני פעם ראשונה נכנס לחדר, ואני רואה – זה מה שתכננו.
מאיר שטרית: חסרים פה עוד כמה דברים – למשל, מערכת הקרנה.
מאיר שטרית: קריאה: יש.
מאיר שטרית: יושבת-ראש הכנסת דליה איציק: אדוני השר, יש פה כפתור ויש פה קפה, תכף קופץ.
מאיר שטרית: .. שר הפנים מאיר שטרית: אני יודע.
מאיר שטרית: למיטב זיכרוני, אמורות גם להיות מצלמות שמצלמות באופן קבוע את הוועדה, מעבירות למרכז תקשורת, ומשם כל הטלוויזיות יכולות לקחת מה שקורה – בכל ועדה, בכל רגע נתון.
מאיר שטרית: אני רוצה לספר לכם אנקדוטה, אדוני, על תהליך העבודה בבניית האגף החדש.
מאיר שטרית: כאשר הכינו את התוכניות, באמצעות נחום מלצר – תוכניות הבינוי של הבניין, וגמרנו את התוכניות – יושב-ראש הכנסת בורג, על-פי בקשתי, ואני, קראנו לראש עיריית ירושלים וליושב-ראש ועדת תכנון ובנייה של עיריית ירושלים.
מאיר שטרית: אהוד אולמרט היה ראש העיר, אורי לופוליאנסקי יושב-ראש ועדת תכנון ובנייה.
מאיר שטרית: יושבת-ראש הכנסת דליה איציק: באמת היסטוריה.
מאיר שטרית: שר הפנים מאיר שטרית: הזמנו אותם לכנסת, בדחילו ורחימו, ואמרנו להם: חברים, גמרנו את עבודת הכנסת – מאוד חשוב לנו, מאוד דחוף; אנא, בבקשה מכם, תעשו לנו מסלול מהיר, תטפלו בתוכניות במהירות.
מאיר שטרית: ואני מנדנד, אני לא מרפה – מתקשר כל שבוע.
מאיר שטרית: עוברים חודש, חודשיים, שלושה – עיריית ירושלים אפילו לא התחילה לדון בתוכניות.
מאיר שטרית: התעצבנתי – זה קורה לי לפעמים – ואמרתי לבורג: אדוני, אתה זוכר שהבטחת לי שתיתן גיבוי לכל מה שאני רוצה.
מאיר שטרית: הוא אומר: כן.
מאיר שטרית: באתי לוועדת הכנסת והגשתי הצעת חוק – שקיבלה פטור מחובת הנחה בשלוש קריאות – העברנו את הצעת החוק בקריאה טרומית באותו יום.
מאיר שטרית: קריאה: לביטול עיריית ירושלים?...
מאיר שטרית: שר הפנים מאיר שטרית: כמעט.
מאיר שטרית: החוק הציע לבטל את סמכות עיריית ירושלים במתחם הכנסת, בתחום התכנון והבנייה, ולהקים ועדת בניין ערים של הכנסת – מקומית ומחוזית – כשאני יושב-ראש של שתי הוועדות, וחברי ועדה אחד מהאופוזיציה ואחד מהקואליציה.
מאיר שטרית: החוק עבר בקריאה טרומית, בא לקריאה ראשונה לאישור ועדת הכנסת – היה רוב מוחלט בוועדה בעד – ואז נזעקו כול אנשי עיריית ירושלים: אהוד אולמרט, מנהל המחוז, כל העולם, והקימו צעקות: איך אתם עושים את זה.
מאיר שטרית: אמרתי לו: אדוני ראש העיר, אתה יכול לטרטר את האזרחים שלך; את הכנסת לא תטרטר, אני לא מסכים בשום פנים ואופן שבמשך שלושה חודשים אנחנו מחכים, אחרי דחילו ורחימו, והתוכנית לא זזה.
מאיר שטרית: הציל את המצב ראש ועדה מחוזית – מתי חוטה, צריך להזכיר אותו לטובה – שאמר: מאיר, תן לי צ'אנס חודש, אנחנו נאשר את התוכנית בחודש; אם לא נאשר – תמשיכו את החקיקה.
מאיר שטרית: אמרתי: אני מסכים להקפיא את החקיקה חודש – אתי זוכרת את זה.
מאיר שטרית: בחודש הזה הגשנו לוועדה המחוזית את תיקון 42.
מאיר שטרית: תוך חודש התוכנית אושרה להפקדה, ואז הסתבר להפתעתי, שבמשך החודש – מאחר שעיריית ירושלים ראתה שהוועדה המחוזית מאשרת – התכנסה במהירות, אישרו פתאום את התוכנית בלי בעיות.
מאיר שטרית: אתי בן יוסף: זה היה קטליזטור.
מאיר שטרית: צבי הנדל: כבר אז אולמרט היה בעייתי.
יצחק זיו: אני חושב שצריך לאמץ את התוכנית הזאת שעשית.
מאיר שטרית: אני מספר את זה כאנקדוטה, להסביר את התהליכים שצריך לעבור כדי לקצר הליכים.
מאיר שטרית: אבל האמת היא שהתוצאה היא מדהימה, ואני באמת מאחל לכל חברי הכנסת עבודה פוריה, ומאחל לך, אדוני.
מאיר שטרית: אני בטוח שהכנסת מלאה תוכן וגם הוועדות מלאות תוכן.
מאיר שטרית: אני חושב שהעובדה שיש חדרי ועדות כאלה – שיש מקום לקהל ולאורחים ולאנשים, בצורה מכובדת – זה גם הפרצוף של הכנסת.
מאיר שטרית: למי ששם לב, גם הפרדנו בכוונה בתכנון בין חדרי יושבי-ראש הוועדות לבין אולמי הישיבות.
מאיר שטרית: אינני יודע מהי החלטת הכנסת היום – אבל לכאורה, בתוכנית, אין הצמדה של חדר לוועדה.
מאיר שטרית: לכאורה, כל החדרים פנויים כל הזמן, והמזכירות משבצת כל ועדה באיזה חדר יושבת.
מאיר שטרית: מאחר שהיושב-ראש לא יושב צמוד לוועדה, הוא יכול בעצם להיכנס לכל חדר אחר.
מאיר שטרית: יכולים להגיד: היום תתכנס כאן ועדת הכנסת, ואחר הצהרים תתכנס ועדה אחרת.
מאיר שטרית: אפשר לקיים כל ישיבה על כל נושא בכל חדר.
מאיר שטרית: במצב הקיים היום בוועדות, יכולה לשבת רק אותה ועדה באותו זמן, והצוות יושב בתוך הוועדה.
מאיר שטרית: נקודה אחרונה, גברתי היושבת-ראש.
מאיר שטרית: לפי התוכנית המקורית – ואני מקווה שעדיין זה נשמר – אמורות לעבור כל הסיעות מקומה 5 לקומת הוועדות, וכל מינהלת הכנסת אמורה לעלות לקומה 5.
מאיר שטרית: כמובן שצריך לשפץ את קומת הוועדות, להביא אותה לרמה הראויה, ולהפסיק את המנהג שכל בחירות מחלקים את הקירות מחדש ובונים קירות נוספים – בזבוז כסף מוחלט.
מאיר שטרית: יש X סיעות בכנסת.
מאיר שטרית: היום אפשר להעביר לקומת הוועדות את כל הסיעות בצורה קבועה, בלי שינויים.
מאיר שטרית: צבי הנדל: איפה תהיה קומת השרים?
מאיר שטרית: מנכ"ל הכנסת אבי בלשניקוב: נשארת בקומת הממשלה.
מאיר שטרית: שר הפנים מאיר שטרית: קומת השרים בקומת הממשלה – היא תעבור שיפוץ.
מאיר שטרית: אני רוצה להזכיר לחברי הכנסת, שכאשר נכנסתי לכנסת ב- 81', בחדרים הקטנים – היכן שיושבים היום יועצים משפטיים – בכל חדר ישבו שני חברי כנסת ושני עוזרים.
מאיר שטרית: היו ברוכים, ובהצלחה רבה, אדוני יושב-ראש ועדת הכנסת.
מאיר שטרית: בהצלחה.
מאיר שטרית: היו"ר דוד טל: תודה רבה, אדוני.
מאיר שטרית: אני מאוד מודה לך.
מאיר שטרית: אני רק רוצה להגיד לך, אדוני – כפי שראית את המצוקה של הכנסת והעברת את כל נושא החקיקה למסלול מהיר, היום בתוקף תפקידך כשר הפנים, אם תאמץ את זה לכלל האזרחים – תצא מבורך.
מאיר שטרית: שר הפנים מאיר שטרית: אני עושה את זה.
מאיר שטרית: אדוני, אני בדרך.
מאיר שטרית: אני מקווה שאני אקבל את התמיכה של הכנסת.
מאיר שטרית: מי מחברי הכנסת רוצה להתייחס?
מאיר שטרית: רונית תירוש: רק לברך ולומר ליושבת-ראש הכנסת – מלבד היופי והאסתטיקה, זה נותן נופך מכובד, איזושהי מכובדות לבאים בשערי הכנסת, ואני מקווה שאנחנו לא נאכזב.
מאיר שטרית: צבי הנדל: אז גם בשם האופוזיציה צריך.
מאיר שטרית: יישר כוח.
מאיר שטרית: הכול יפה ובטוב-טעם.
דליה איציק: צבי הנדל:
דליה איציק: בפעם הבאה אני אבוא ואעשה שיעור אצל מי שעכשיו רוצה ללמד אותי איך להיות יושב-ראש כנסת.
דוד טל: חבר הכנסת סער, משפט לסיום – משפט טוב, שנסיים בטוב, שנתחיל בטוב גם את הדיון הזה.
גדעון סער: דבריו של חבר הכנסת צבי הנדל משקפים את עמדתנו.
דוד טל: אני מודה ליושבת-ראש הכנסת ולידידי וחברי, השר – שר הפנים –מאיר שטרית.
דוד טל: שר הפנים מאיר שטרית: תודה רבה, אדוני.
דוד טל: יושבת-ראש הכנסת דליה איציק: תודה רבה לך.
דוד טל: אנחנו עוברים לפתיחת הדיון.
דוד טל: חברי חברי הכנסת, על סדר-יומנו קביעת מסגרת דיון להצעות להביע אי-אמון בממשלה.
דוד טל: סיעות יהדות התורה-איחוד לאומי-מפד"ל, בל"ד-מרצ-יחד-רע"מ-תע"ל-חד"ש והליכוד הגישו הצעות להביע אי-אמון בממשלה.
דוד טל: ההצעה הראשונה: התערבות ראש הממשלה בנושאי הלכה ושיבוש הליכי גיור, של יהדות התורה-איחוד לאומי-מפד"ל.
דוד טל: המועמד להרכיב את הממשלה הינו חבר הכנסת יעקב ליצמן.
דוד טל: ההצעה השנייה: המשך שביתת המרצים באוניברסיטאות והחשש מביטול הסמסטר, של בל"ד-מרצ-יחד-רע"מ-תע"ל-חד"ש.
דוד טל: ההצעה השלישית: המשך השביתה באוניברסיטאות וסכנת ביטול שנת הלימודים האקדמית, של הליכוד.
דוד טל: חבר הכנסת סער, כדרכנו בקודש – עשר דקות למציעים ושלוש דקות לכל סיעה, בסדר?
דוד טל: ה צ ב ע ה בעד – רוב
דוד טל: הצעתו של חבר הכנסת סער התקבלה, ברוב קולות.
דוד טל: הצעת חוק הרשויות המקומיות (בחירות)(תיקון – פנקס בוחרים), התשס"ח-2007 (פ/3207/17), הצעת חבר הכנסת יעקב מרגי
דוד טל: אנחנו עוברים לבקשות חברי הכנסת להקדמת הדיון בהצעות החוק הבאות, לפני קריאה טרומית: הצעת חוק הרשויות המקומיות (בחירות)(תיקון – פנקס בוחרים), של חבר הכנסת יעקב מרגי.
דוד טל: יעקב מרגי: בשבוע שעבר קיימנו דיון על הדחיפות.
דוד טל: חברי גדעון סער ביקש שבוע להתייעצות, והיא אכן התקבלה, וזוהי הסיבה שזה עולה היום.
דוד טל: לכן, מיותר לחזור על הדברים.
דוד טל: חבר הכנסת גדעון סער, יש איזשהן השגות?
דוד טל: גדעון סער: אין לנו השגות.
דוד טל: היו"ר דוד טל: רבותי חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצבעה.
דוד טל: מי בעד פטור מחובת הנחה להצעת החוק של חבר הכנסת מרגי, ירים את ידו.
דוד טל: ה צ ב ע ה בעד – פה אחד הבקשה להקדמת הדיון בהצעת חוק הרשויות המקומיות (בחירות) (תיקון – פנקס בוחרים), התשס"ח-2007, לפני הקריאה הטרומית, נתקבלה.
דוד טל: הצעת החוק של חבר הכנסת מרגי קיבלה פטור מחובת הנחה.
דוד טל: הצעת חוק השירות האזרחי, התשס"ח-2007 (פ/3195/17), הצעת חבר הכנסת יצחק בן ישראל
דוד טל: אנחנו עוברים להצעת חוק השירות האזרחי, של חבר הכנסת יצחק בן ישראל.
דוד טל: אדוני, בבקשה.
דוד טל: אני מבקש לא למהות החוק.
דוד טל: למה זה דחוף לפטור את ההצעה מחובת הנחה?
דוד טל: יצחק בן-ישראל: המהות היא שירות אזרחי לכל מי שלא משרת שירות צבאי.
דוד טל: בגלל המהות.
דוד טל: זוהי הצעת החוק הראשונה שאני מניח, לכן אני מבקש פטור מחובת הנחה.
שלי יחימוביץ': זה טיעון.
שלי יחימוביץ': היו"ר דוד טל: אני אגיד לך – זה טיעון שקשה לעמוד נגדו, מפני שהייתי יכול לומר, כמו חברים אחרים אולי- המהות היא מאוד חשובה, אבל מה יקרה אם זה יהיה רק אחרי שזה יעבור את תאריך ההבשלה של 45 יום?
שלי יחימוביץ': יצחק בן-ישראל: בין כה וכה אני אצטרך הרי להעביר את זה דרך ועדת השרים.
שלי יחימוביץ': היו"ר דוד טל: זה עוד דבר, אבל אנחנו לא עובדים אצלם.
שלי יחימוביץ': חבר הכנסת ברכה, רוצה להתייחס?
שלי יחימוביץ': מוחמד ברכה: כן.
שלי יחימוביץ': העובדה שחבר הכנסת בן-ישראל נמצא כמה חודשים בכנסת, זה עדיין היה מאפשר לו את ההזדמנות להביא את הצעת החוק במסלול המקובל וגם להביא את זה להצבעה אפילו בשבוע הבא.
שלי יחימוביץ': אני חושב שהוועדה לא צריכה להתנהל על-פי סדר-יומו של חבר כנסת בודד – יהיה אשר יהיה.
שלי יחימוביץ': דבר שני – המדינה מתנהלת כך 60 שנה.
שלי יחימוביץ': אני לא חושב שיקרה שום דבר אם החוק הזה יחכה במסלול הרגיל.
שלי יחימוביץ': אורי אריאל: עוד 60 שנה.
שלי יחימוביץ': מוחמד ברכה: מבחינתי אפשר.
שלי יחימוביץ': רק שיחכה במסלול הרגיל .
שלי יחימוביץ': אין שום דחיפות.
אסתרינה טרטמן: אני מבקשת לברך את חבר הכנסת בן-ישראל על יוזמתו לחקיקה בהצעת החוק הזאת.
אסתרינה טרטמן: בעיקרון, החקיקה הזאת היא חלק מהמצע של סיעת ישראל ביתנו, של מפלגת ישראל ביתנו, ובוודאי שאנחנו תומכים ברעיון של חוק שירות אזרחי.
אסתרינה טרטמן: יחד עם זאת, כיוון שהתהליך כבר מתנהל תקופה ארוכה – מתחילת מחזור הבחירות – אני מברכת את חבר הכנסת בן-ישראל, הוא עוד חדש במערכת כאן יחסית, אבל הנושא הזה כבר נדון ועולה.
אסתרינה טרטמן: אני לא רואה סיבה לתת לזה פטור מחובת הנחה, אנחנו צריכים להשתלב ולהמשיך קדימה כדי להשיג את המטרה.
אסתרינה טרטמן: אלי אפללו: אנחנו דווקא תומכים בהצעת החוק של חבר הכנסת בן-ישראל.
אסתרינה טרטמן: היו"ר דוד טל: אתה מתכוון בפטור מחובת הנחה.
אסתרינה טרטמן: אלי אפללו: בפטור מחובת הנחה.
אסתרינה טרטמן: אנחנו מבקשים שזה יהיה מתואם עם ועדת השרים לענייני חקיקה.
אסתרינה טרטמן: היו"ר דוד טל: הוא אמר את זה.
אסתרינה טרטמן: תודה רבה, רבותי.
אסתרינה טרטמן: אם אין עוד השגות אחרות, אני אעלה זאת להצבעה.
אסתרינה טרטמן: מי בעד פטור מחובת הנחה להצעת החוק של חבר הכנסת בן-ישראל?
אסתרינה טרטמן: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – 3 נמנעים – אין הבקשה להקדמת הדיון בהצעת חוק השירות האזרחי, התשס"ח-2007, לפני הקריאה הטרומית, נתקבלה.
דוד טל: הצעת החוק של חבר הכנסת בן-ישראל קיבלה פטור מחובת הנחה.
דוד טל: חבר הכנסת בן-ישראל, אתה יכול להשתמש בארגומנט הזה שאתה חבר כנסת חדש רק פעם אחת.
דוד טל: הצעת חוק שירות ביטחון (תיקון מס' 7 והוראת שעה)(שירות במשטרה ושירות מוכר)(תיקון מס' 8), התשס"ח-2007 הצעת חוק שירות ביטחון (הגבלת קריאה לשירות מילואים של קצין – הוראת שעה)(תיקון מס' 6), התשס"ח-2007
דוד טל: רבותי חברי הכנסת, אנחנו עוברים לפטור מחובת הנחה לבקשת הממשלה.
דוד טל: הצעת חוק שירות ביטחון (תיקון מס' 7 והוראת שעה)(שירות במשטרה ושירות מוכר)(תיקון מס' 8).
דוד טל: מי מציג מטעם הממשלה?
דוד טל: לא שלחו נציגים מטעם הממשלה.
דוד טל: אנחנו עוברים לנושא השני: הצעת חוק שירות ביטחון (הגבלת קריאה לשירות מילואים של קצין – הוראת שעה)(תיקון מס' 6).
דוד טל: האם יש נציגים של הממשלה?