GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד טל: צורפה כאן לחברי הכנסת עבודה של מרכז מחקר ומידע לגבי כמה מדינות, מי רשאי ובסמכותו של מי לכנס את הפרלמנט או את האסיפה הלאומית שלהם.
דוד טל: ברוב המקרים ראיתי שם שלהוציא שניים-שלושה מקרים, במקרה ש-20% או 40% מחברי הפרלמנט דורשים כינוס, זה מתקבל.
ראובן ריבלין: מדובר על כינוס בפגרה.
דוד טל: ברוב המקומות אין פגרה כפי שיש אצלנו.
דוד טל: במקומות שיש פגרה זה מיולי ועד סוף אוגוסט.
דוד טל: אבל אצל כל האחרים פרק הזמן הוא קצר, והם עובדים כמעט כל השנה עם פגרה של שבוע או שבועיים.
עו"ד ארבל אסטרחן: הכרזת מלחמה זה דבר מאוד נדיר, יש לזה גם השלכות בין-לאומיות מכל מיני סוגים.
עו"ד ארבל אסטרחן: לכן זה דבר שאינו קורה.
ראובן ריבלין: יש לזה גם השלכות פנימיות.
ראובן ריבלין: באותו רגע פקודת מס הכנסה פועלת, סיוע לעורף, התקשורת, חוק בזק.
עו"ד ארבל אסטרחן: לכן הוסיפו את האפשרות של מצב מיוחד בעורף, שזה חוק יחסית חדש, וזה הוחל בזמן המלחמה בצפון.
עו"ד ארבל אסטרחן: אבל זה גם קיים בדרום.
עו"ד ארבל אסטרחן: באזור שדרות הוכרז פעם אחת במאי 2007 והוכרז בספטמבר 2007 והוארך כמה פעמים על-ידי ועדת החוץ והביטחון, ובעצם זה ממשיך לחול.
דוד טל: הכרזה כזאת מקנה הקלות לתושבים של אותו אזור?
עו"ד ארבל אסטרחן: כן, יש הקלות מבחינת דיני עבודה, ויש גם סמכויות לצבא.
עו"ד ארבל אסטרחן: שלושה המקרים האלה הם מקרים שמוגדרים "מצב מיוחד".
עו"ד ארבל אסטרחן: הצטרפה גם הגדרה של "פגרה".
דוד טל: האם לגבי שלושת המקרים הללו יש הסתייגויות?
עו"ד ארבל אסטרחן: חשוב שההגדרות האלה יהיו בתקנון, כי יכולים לחשוב על מצב נוסף, ובתקנון קל יותר לתקן.
עו"ד ארבל אסטרחן: מוצע לתקן את סעיף 27 בתקנון, שהוא הסעיף שהיום עוסק בסמכויות יושב-ראש הכנסת לקבוע את מועדי הכנסים.
עו"ד ארבל אסטרחן: היום כתוב שיושב-ראש הכנסת באישור ועדת הכנסת רשאי לקבוע את היום שבו יסתיים כנס הכנסת, בשים לב לסעיף 9 לחוק הכנסת, שהוא הסעיף הקובע מתי ייפתחו הכנסים ומה יהיה משכם המינימאלי.
עו"ד ארבל אסטרחן: מוצע שבמקום "היום בו יסתיים" יבוא "הימים שבהם יחל ויסתיים".
עו"ד ארבל אסטרחן: זה שינוי טכני.
עו"ד ארבל אסטרחן: מוצע להוסיף פה סעיף חדש: "(ב1) קבע יושב ראש הכנסת באישור ועדת הכנסת את הימים שבהם יחל ויסתיים כנס של הכנסת, כאמור בסעיף קטן (ב), ושרר מצב מיוחד, רשאית ועדת הכנסת, לפי בקשה של יושב ראש הכנסת או של רוב חברי הוועדה, ובשים לב לסעיף 9 לחוק הכנסת, לשנות את המועדים האמורים באופן שיאריך את הכנס או שיקדים את תחילתו של הכנס הבא, וכן רשאית היא לעשות כן לאחר שהחלה פגרת הכנסת.
עו"ד ארבל אסטרחן: "
ראובן ריבלין: כשאין פגרה אין בעיה.
ראובן ריבלין: במלחמת המפרץ הראשונה הכנסת היתה פעילה והיתה מלחמה, והכנסת פעלה כרגיל.
ראובן ריבלין: הכנסת לא יוצאת לפגרה במלחמה.
ראובן ריבלין: יש פה שינוי אחד, שעד היום יושב-ראש הכנסת בעצמו היה יכול להכריז.
ראובן ריבלין: פה יכולה הבקשה לבוא או מיושב-ראש הכנסת או מחברי הכנסת שהם חברי הוועדה, שהם לפחות אחד יותר ממחציתם.
ראובן ריבלין: זה התיקון מהמצב שהיה קיים עד היום, והוא חשוב.
דוד טל: אתם נותנים יותר כוח וסמכות לוועדה הזאת.
ראובן ריבלין: יושב-ראש הכנסת הוא יושב-ראש הכנסת של כולם, אבל המציאות הפוליטית מוכיחה שהוא נבחר מטעמה של הממשלה, למעט פעם אחת.
ראובן ריבלין: הממשלה יכולה לבוא ליושב-ראש הכנסת ולומר: הרי שמנו אותך כאן שתבוא להיות לנו לעזר בזמן שנצטרך אותך.
ראובן ריבלין: אני לא אומר את זה לגנאי.
ראובן ריבלין: הזכות של הממשלה היא לא זכות בלבד, אלא חובתה למשול, ולכן היא צריכה גם את הסיוע מוועדות הכנסת ומהפונקציות של הכנסת, כמו יושב-ראש הכנסת.
ראובן ריבלין: אבל פה נוצר מצב, שאנחנו רוצים שיהיה שיקול דעת מלא של הכנסת.
ראובן ריבלין: לכן שאלנו האם כל חבר כנסת.
ראובן ריבלין: לכן אמרנו שוועדת הכנסת, שהיא הוועדה שמפקחת על כל ענייני המנהל של הכנסת ועל סדרי הבית, היא זאת אשר מחצית מחבריה פלוס אחד תוכל גם להיות גורם מבקש.
דוד טל: אני יכול להשתמש באותו ארגומנט שאמרת קודם, שאנחנו הממשלה מינינו אתכם, חברי הכנסת, ויש לה רוב בכל ועדה וועדה, אתם מייצגים אותנו.
ראובן ריבלין: אז הם יאמרו: נכון, אתם צודקים, אבל בעניין זה שאתם לא רוצים להכריז על מלחמה אתם טועים, ולכן אנחנו פה בכנסת גורם מפקח עליכם גם כשאנחנו אתכם.
ראובן ריבלין: כשאני רוצה לומר לממשלה שהיא עושה שלום, שזכות השיבה יכולה לבוא גם למה שנקרא שיח' באדר, היא צריכה להבין שאני לא נגדה, אני פשוט מזהיר אותה שזכות השיבה יכולה להגיע לשיח' באדר.
ראובן ריבלין: דא עקא, ששיח' באדר הוא המקום שאתה יושב עליו.
דוד טל: אני יודע, אמרת לי את זה לפני שבע שנים.
ראובן ריבלין: טוב שאומר לך את זה כל בוקר, כי העניין נהיה אקטואלי יותר ויותר.
ראובן ריבלין: כשם ששלושים שנה הייתי אומר לכם כל בוקר "בוקר טוב מירושלים", ואצלכם זה היה מובן מאליו, ירושלים הגדולה והשלמה.
ראובן ריבלין: יש ממשלה שאני בהחלט תומך בה בכל מאודי, ובכל זאת אני רוצה שהכנסת היא זאת שתקבע מתי היא רוצה לצאת לפגרה או מתי היא לא רוצה לצאת לפגרה כאשר העם נמצא במצב שנשקפת לו סכנה.
ראובן ריבלין: לכן אני חושב ששיקול הדעת הקולקטיבי לפעמים עוזר לממשלה.
דוד טל: זאת אומרת, שאנחנו אומרים שדי בזה ש-50% מחברי ועדת הכנסת מבקשים?
ראובן ריבלין: זאת הבקשה.
ראובן ריבלין: אחרי זה היא צריכה להחליט.
עו"ד ארבל אסטרחן: סעיף 37.
עו"ד ארבל אסטרחן: מוצע להחליף את הסעיף שהיום עוסק בסדר היום בכנס מיוחד של הכנסת, גם לעגן את הדברים שקיימים היום בהחלטות: "25 חברי הכנסת" – המספר הזה מופיע בחוק, אנחנו לא נוגעים בו – "הדורשים לכנס את הכנסת בתקופת פגרת הכנסת, בהתאם לסעיף 9ב לחוק, רשאים לצרף לדרישתם נושא אחד או שני נושאים לסדר היום" ומוצע להוסיף "שאינם הצעות חוק פרטיות".
עו"ד ארבל אסטרחן: אני אדגיש, פה מדובר בכנס פגרה רגיל.
עו"ד ארבל אסטרחן: בהמשך מדובר על כנס פגרה כשיש מצב מיוחד.
עו"ד ארבל אסטרחן: היום הם יכולים לבקש לכנס את הכנסת, הממשלה או 25 חברי כנסת.
עו"ד ארבל אסטרחן: הממשלה יכולה לבקש כל נושא.
עו"ד ארבל אסטרחן: לפי מה שכתוב היום בתקנון, חברי הכנסת יכולים לבקש הצעות דחופות לסדר היום, ולכן כך גם היה נוהג על-פי רוב שלא היתה חקיקה פרטית.
עו"ד ארבל אסטרחן: במקרים מאוד נדירים היתה באישור ועדת הכנסת.
עו"ד ארבל אסטרחן: הדברים האלה גם נשאלו, ולכן מוצע להבהיר שהצעות חוק פרטיות לא יהיו בכנס פגרה רגיל.
עו"ד ארבל אסטרחן: בהמשך יש התייחסות למצב מיוחד.
ראובן ריבלין: שלא ינצלו חברי הכנסת את העניין.
עו"ד ארבל אסטרחן: "יו"ר הכנסת יעמיד את הנושאים על סדר היום כהצעות לסדר היום".
עו"ד ארבל אסטרחן: היום כתוב "הצעות דחופות לסדר היום".
עו"ד ארבל אסטרחן: מוצע שיהיה כתוב "הצעות לסדר היום".
עו"ד ארבל אסטרחן: מישהו העיר לי להבהיר שזה לא יבוא על חשבון המכסה.
עו"ד ארבל אסטרחן: "חבר כנסת אחד ינמק כל נושא שפורט בדרישה.
עו"ד ארבל אסטרחן: משדרשו 25 חברי הכנסת לכנס את הכנסת, כאמור בסעיף (א), אין הם יכולים לבקש להוסיף נושאים לאותה ישיבה של הכנסת.
עו"ד ארבל אסטרחן: אין באמור כדי למנוע מ-25 חברי כנסת אחרים לדרוש לכנס את הכנסת באותו מועד ולפרט בדרישתם נושא אחד או שני נושאים לסדר היום, ובלבד שהכנסת לא תדון בנושא שלא פורט בדרישתם של 25 חברי הכנסת".
דוד טל: וכן על זה הדרך, גם אם יהיו עוד 25 חברי כנסת אפשר עוד שני נושאים נוספים?
דוד טל: והם לא חייבים להיות באולם המליאה?
יצחק זיו: אני חושב שזאת נקודה שצריך להתייחס אליה.
ראובן ריבלין: הנקודה הזאת, חובתם של חברי כנסת להשתתף בישיבה, היא דבר שנוגע לכל ישיבת כנסת, בין שהיא בפגרה ובין שהיא לא בפגרה, והיא נוגעת לסדר שבו נקבע בכנסת כיצד ואיך צריכים לנהוג חברי הכנסת.
ראובן ריבלין: היא לא מיוחדת לנושא שבו אנחנו מקיימים את דיוני הכנסת בשעה שיש חירום.
ראובן ריבלין: מה שחל בכל פעם, צריך לחול גם פה.
דוד טל: מנהלות הסיעה יודעות, שטרם יציאה לפגרה מחתימים את חברי הכנסת על דף.
ראובן ריבלין: אני חושב שזה נוהג פסול, אבל זה נוהג שאני לא יכול לשנותו.
דוד טל: אפשר לשנות את זה, אם אנחנו כבר משנים.
ראובן ריבלין: חבר הכנסת טל, אני נזהר.
ראובן ריבלין: ביושבי כיושב-ראש כנסת קראתי לעם לבחור חברי כנסת יותר טובים.
ראובן ריבלין: אני מצטער.
דוד טל: אבל באותה הזדמנות כשאנחנו פה מתקנים ולא עושים טלאי על טלאי, אולי אפשר לומר שלא יהיה מצב כזה.
דוד טל: מפני שיכול לקרות מצב ש-25 חברי כנסת חותמים יום לפני, טסים לחו"ל ולא יהיו בשעת הדיון במליאה.
ראובן ריבלין: דרישתו של חבר הכנסת זיו, שהיא דרישה נכונה, לדון בזה בעניין הספציפי הזה, יכולה לבוא בדיוק כמו השאלה האם לא רצוי שנקיים קודם חוקה לישראל.
ראובן ריבלין: זאת אומרת, זה דבר שהוא ברמה עקרונית של חובתם של חברי כנסת להשתתף בדיון.
ראובן ריבלין: אני, למשל, תומך בהצעה שהובאה לפני הוועדה אתמול, שחברי כנסת שדרשו מראש ממשלה לבוא ולהתייצב בפניהם, ואנחנו כתבנו בתקנון שהוא חייב להיות נוכח באולם בכל שעת הדיון, לא יקראו דרור לעצמם ויכריחו את ראש הממשלה לשבת במקום שבו הם לא רוצים לשבת.
דוד טל: אני לא אומר 25 חברי כנסת, אני אומר 15 מהם.
ראובן ריבלין: הדברים האלה הם דברים שלא יכולים להיקבע במיוחד לתקנות אלה.
ראובן ריבלין: כי המדובר הוא בישיבה במליאה, ולא רק להיות בבניין.
ראובן ריבלין: זה כבר עניין של נימוסים, הליכות וסדר טוב ותקין של ישיבות הכנסת כולן.
ראובן ריבלין: לכן אני לא הייתי מייחד את החובה להתייצב דווקא פה.
דוד טל: אם התכלית ראויה, אולי כדאי להחיל את זה גם על המקרה הזה.
ראובן ריבלין: אם זה גם, אין לי בעיה.
ראובן ריבלין: אם זה מיוחד לאלה, זה דבר שהוא בעייתי.
דוד טל: אני מסכים למה שאמר חבר הכנסת ריבלין, שאם זה לא מוחל רק כאן, זה בסדר.
דוד טל: זה יוחל גם שם וגם כאן, וזה יהיה בסדר.
יצחק זיו: אני חדש ואני שומע כאן דבר שהדהים אותי, שמחתימים לפני הפגרה.
יצחק זיו: הדבר הזה הוא דבר חמור ופסול.
ראובן ריבלין: כאשר היו מבקשים ממני והיה לי באותו יום מצב-רוח מאוד מיוחד, הייתי אומר שיבואו אנשים ויראו לי שהם חתמו.
ראובן ריבלין: היו מביאים לי צילום של החתימות.
דוד טל: אפשר לבקש שהחותם ירשום גם את התאריך ואת השעה שהוא חתם.
יצחק זיו: בהמשך לנקודה הזאת אני מציע לומר, שבמקרה של כינוס מיוחד, אותם אנשים שחתומים חייבים להיות.
יצחק זיו: זאת לא מליאה רגילה.
יצחק זיו: לא ייתכן שאנשים יחתמו על כינוס מיוחד ויישבו בבית.
ראובן ריבלין: לדעתי זה נושא אתי.
ראובן ריבלין: אבל יש אנשים שיושבים פה כל היום וכל הלילה, והם גם נפגשים עם אנשים.
ראובן ריבלין: למשל יושבי-ראש ועדות, אתה לא מצפה שהם יישבו כל היום במליאה.
יצחק זיו: בזמן כינוס מיוחד הם יישבו.
דוד טל: אפשר לומר שלא כל ה-25 יישבו, אלא רק 15.
ראובן ריבלין: אין לי שום עכבות לגבי עניין זה, כי אני יושב בכל דבר שאני מבקש.
ראובן ריבלין: אני יושב במליאה ולא יכול להעלות על דעתי מבחינת יושר אינטלקטואלי, שביקשתי לכנס ישיבה ואני לא נמצא.
ראובן ריבלין: אבל חבר הכנסת זיו, מה שאמרת פה עלול להיתקל אצלך בהתנגדות של שישה חברים אחרים.
יצחק זיו: אני מוכן לקבל את הסיכון הזה.
ראובן ריבלין: אנשים הרי משתגעים להיבחר לכנסת, וכשהם מגיעים לכנסת הם לא באים.
יצחק זיו: אתה חושב שבמליאה זה לא יעבור?
ראובן ריבלין: לא רק שזה לא יעבור.
ראובן ריבלין: לא יכול להיות שיהיה כלל רק לגבי עניין זה.
ראובן ריבלין: הוא נכון בכל דיוני הכנסת.
יצחק זיו: בוא נתחיל עם השלב הזה.
ראובן ריבלין: 60 שנה לא הצלחנו לעשות חוקה לישראל, נבוא ונאמר שבעניין מסוים תחול חוקה.
ראובן ריבלין: הכנסת צריכה לקבוע בעניין זה.
ראובן ריבלין: בפרלמנטים רבים בעולם יש ועדת קוורום.
ראובן ריבלין: למשל ועדת הכנסת קבעה קוורום לגבי נושאים מרכזיים.
ראובן ריבלין: יש פה עניין שהולך לאורך כל הקו, לא אומרים שדורשים קוורום רק לזמן מלחמה.
ראובן ריבלין: אני לא רוצה להעמיד מכשול בפניך.
ראובן ריבלין: ההצעה שלך היא הצעה ראויה לדיון באופן כללי, לומר שבכל מקום שבו חברי כנסת דרשו איזשהו כינוס או איזשהו דיון, למשל לפי סעיף 86, הם יחויבו להיות נוכחים.
איל ינון: אגב, מגישים בקשה להצבעה שמית, קוראים את השמות והם לא נוכחים.
ראובן ריבלין: אם חתמתי שאני רוצה הצבעה שמית ואני לא נוכח, זאת יריקה בפרצוף של עצמי.
יצחק זיו: אתמול מאה אנשים שאלו שאילתות, 95 לא היו.
ירדנה מלר-הורוביץ: היו שם 200 תשובות לשאילתות, ויכול להיות שזאת היתה מחאה של חברי כנסת שהגישו שאילתא בנובמבר 2006 וקיבלו אותה רק אתמול.
ראובן ריבלין: פעם חברי הכנסת יכלו לעבוד בעבודה נוספת.
ראובן ריבלין: מרגע שחברי הכנסת לא יכלו לעבוד בעבודה נוספת, הם כמעט ולא נוכחים בבניין.
רונית חייקין-יעקבי: נניח שחבר הכנסת חתם, וכשהוא חתם הוא היה בארץ.
רונית חייקין-יעקבי: שיקול דעת של יושבת-ראש הכנסת מתי לקבוע את הישיבה, ובמועד שבו היא קבעה את הישיבה הוא היה בחו"ל.
רונית חייקין-יעקבי: זה נימוק אחד למה זה לא מסתדר.
דוד טל: נימוק רציני.
רונית חייקין-יעקבי: נימוק שני, יש כינוס לא של 25 חברי כנסת, יש כינוס ממשלה.
רונית חייקין-יעקבי: האם אתה מחייב את הממשלה שכל השרים יבואו?
ראובן ריבלין: אנחנו לא אחראים על הממשלה.
דוד טל: אנחנו רוצים להפריד בין הרשויות, הם בשלהם ואנחנו בשלנו.
ראובן ריבלין: מחצית מהחברים שחתמו על ההצעה לתקן את החוק הם חברי הקואליציה.
ראובן ריבלין: ביניהם עמי אילון, קולט אביטל, רוברט אילטוב, אלי אפללו, שלמה ברזניץ, גלנטי, גלזר, עמירה דותן, צחי הנגבי, מגלי והבה, מתן וילנאי ואחרים.
דוד טל: חבר הכנסת ריבלין, 15 חברי כנסת מקובל עליך?
דוד טל: אני רוצה להחיל את זה לאורך כל הדרך.
דוד טל: חוקה לא נוכל לבנות היום, חוקי יסוד בנית לנו.
דוד טל: זה יהיה חוק יסוד שלנו.
דוד טל: עכשיו נתקן פה, וזה יהיה נר לרגלי הוועדה.
ראובן ריבלין: כל עוד לא תתקן את זה בהוראות הכלליות, הדבר יחול רק בזמן פגרה.
עו"ד ארבל אסטרחן: אבל זה יהיה גם בפגרה רגילה.
ראובן ריבלין: זאת הערה נכונה לגבי כל ישיבות הכנסת.
דוד טל: אני מקבל את עמדתך.
דוד טל: אנחנו נגיש תיקון לתקנון הכנסת לגבי כל פעם שנדרש מאן דהוא לחתימות, יצטרכו לפחות מחצית מחברי הכנסת המגישים להיות נוכחים באולם.
ראובן ריבלין: אני חושב שזאת הצעה מצוינת שלא תעבור.
דוד טל: אז אותם חברי כנסת שיצביעו נגד – יידע הציבור אם כדאי לו לבחור בהם או לא.
ראובן ריבלין: אם הייתי יודע בדיעבד מה יקרה, לא הייתי אומר את מה שאמרתי.
דוד טל: נתקן בתקנון, והתיקון ייכנס לכאן.
ראובן ריבלין: אם ההצעה של חבר הכנסת זיו תבוא, שהיא הצעה ראויה לחלוטין, כל העסק ייפול רק בגלל העניין הזה.
ראובן ריבלין: התקנות האלה הן תקנות שהן נחוצות, כי נוכחנו בצורך בהן בזמן אמת כאשר ראינו שאנחנו יוצאים לפגרה והעם כולו במלחמה בעיניו, גם אם לא הוכרזה מלחמה.
דוד טל: כדי שלא יהיה מצב כזה, אנחנו נתקן בתקנון ואז זה יחול על כל המקרים האלה.
דוד טל: סעיף 37 סעיף ג: "דרשו 61 חברי כנסת לכנס את הכנסת בתקופת הפגרה.
דוד טל: .."
ראובן ריבלין: זאת הנחיה שיצאה מיושב-ראש הכנסת ה-16, כאשר אורי אריאל דרש לא לצאת לפגרה כאשר היה עניין של שאלות גורליות, ואני הודעתי אז בצורה חד-משמעית שאני אכנס את המליאה בפגרה.
ראובן ריבלין: בקשר לשאלה אם יהיו הצבעות אי-אמון או לא, שהיא שאלה משפטית שלא הוכרעה עד היום, אמרתי שאקיים הצבעת אי-אמון אם 61 חברי כנסת יביעו אי-אמון בממשלה וידרשו הצבעה על הנושא.
ראובן ריבלין: אם יש בקשה לקיים הצבעת אי-אמון בפגרה ו-61 חברי כנסת חתומים עליה, אני אקיים למרות שיש שאלה האם מקיימים אי-אמון או לא.
דוד טל: וגם שם יחול הכלל שמחציתם חייבים להיות באולם המליאה?
דוד טל: יכול להיות מקרה של חבר כנסת שיחתום ולאחר מכן ייסע לארצות-הברית להרצות.
ראובן ריבלין: יכולים לתת לו מיצובישי.
עו"ד ארבל אסטרחן: מדובר פה בשינוי מהותי, והוא מדבר על כל פגרה שהיא: "דרשו 61 חברי הכנסת לכנס את הכנסת בתקופת הפגרה לדיון בהצעה להביא לאי-אמון בממשלה, יקבע יו"ר הכנסת את הישיבה למועד שלא יקדם מ...
עו"ד ארבל אסטרחן: – צריך להחליט – ולא יאוחר מ..."
דוד טל: הצעות לקביעת זמנים.
ראובן ריבלין: כל דבר שמתקבל על דעתכם.
דוד טל: אני חושב שיש חובת התייעצות שלי עם יושבת-ראש הכנסת, היות שהיא כרגע יושבת על כיסא יושב-ראש הכנסת.
ראובן ריבלין: לא יקדם מ-48 שעות ולא יאוחר מ-72 שעות.
עו"ד ארבל אסטרחן: אפשר לא לקבוע את הסיפא.
יצחק זיו: ההגבלה היא מאוד לחוצה כאן.
דוד טל: אבל המקרה הוא לחוץ.
דוד טל: אנחנו מדברים על מצב חירום.
איל ינון: כאן לא מדובר על מצב חירום.
דוד טל: אתם מסכימים שאתייעץ עם יושבת-ראש הכנסת ואשמע את דעתה?
עו"ד ארבל אסטרחן: סעיף ד הוא הסעיף שקובע הוראות מיוחדות כשיש כינוס פגרה מיוחד כשיש מצב מיוחד: "דרשו חברי הכנסת לכנס את הכנסת בהתאם לחוק הכנסת בעת ששרר מצב מיוחד, והכינוס נדרש בקשר לאותו מצב, יחולו הוראות סעיף זה בשינויים אלה: 1.
עו"ד ארבל אסטרחן: חברי הכנסת רשאים לפרט יותר משני נושאים הקשורים למצב המיוחד, ובאישור ועדת הכנסת רשאים הם להביא לדיון הצעות חוק פרטיות הקשורות למצב המיוחד".
ראובן ריבלין: זה חידוש.
עו"ד ארבל אסטרחן: כל סעיף ד הוא חידוש.
רונית חייקין-יעקבי: מה זה יותר משני נושאים, כמה נושאים?
עו"ד ארבל אסטרחן: כמה שצריך, אם זה בקשר למצב המיוחד.
ראובן ריבלין: הכנסת מקיימת במצב מיוחד את ישיבותיה בפגרה כאילו היא היתה במושב רגיל.
עו"ד ארבל אסטרחן: "בהצעה לסדר היום בקשר למצב המיוחד יתקיים דיון אישי, אלא אם כן קבעה ועדת הכנסת שיתקיים דיון סיעתי".
עו"ד ארבל אסטרחן: בעניין זה אני שואלת האם כל אחד יכול לדבר, או רק מי שביקש.
ראובן ריבלין: רק מי שיהיה בארץ.
ראובן ריבלין: מדובר בדיון אישי, וכל מי שנרשם אצל מזכיר הכנסת יכול לדבר.
עו"ד ארבל אסטרחן: "3.
עו"ד ארבל אסטרחן: יו"ר הכנסת יכנס את הכנסת לפי דרישה של חברי הכנסת כאמור בקשר למצב המיוחד, במועד שלא יקדם מ...
עו"ד ארבל אסטרחן: ולא יאוחר מ..."
דוד טל: נשאיר את זה להתייעצות שלי עם יושבת-ראש הכנסת.
עו"ד ארבל אסטרחן: "יו"ר הכנסת רשאי לקבוע כי 30 דקות בפתח הישיבה ובמהלכה יוקדשו לנאומים בני דקה.
עו"ד ארבל אסטרחן: במהלך הישיבה יינתנו לתשובות לשאילתות בעל-פה הקשורות למצב המיוחד, לפי מכסה שתקבע ועדת הכנסת".
דוד טל: סיעות איחוד לאומי-מפד"ל-יהדות התורה, הליכוד ורע"מ-תע"ל-חד"ש-בל"ד, הגישו הצעות להביע אי-אמון בממשלה בשל: הצעה ראשונה: הוויתורים של ראש הממשלה באנאפוליס, הסכמתו להקמת מדינה פלסטינית וחלוקת ירושלים, והסכנה הביטחונית שתיווצר בגללם, של איחוד לאומי- מפד"ל-יהדות התורה; המועמד להרכיב את הממשלה הינו חבר הכנסת בנימין אלון.
דוד טל: הצעה שנייה: הוויתורים הישראליים במסגרת ועידת אנאפוליס, של הליכוד; המועמד להרכיב את הממשלה הינו חבר הכנסת בנימין נתניהו.
דוד טל: הצעה שלישית: דברי שרת החוץ לפיהם המדינה הפלסטינית הינה הפתרון הלאומי עבור ערביי ישראל, של רע"מ-תע"ל-חד"ש-בל"ד; המועמד להרכיב את הממשלה הינו חבר הכנסת אברהים צרצור.
דוד טל: חבר הכנסת גדעון סער, עשר דקות למציעים, שלוש דקות לכל סיעה, זה בסדר?
דוד טל: גדעון סער: מקובל עלי.
דוד טל: ה צ ב ע ה בעד – פה אחד מסגרת הדיון בהצעות להביע אי-אמון בממשלה, של עשר דקות למציעים ושלוש דקות לכל סיעה, נתקבלה.
דוד טל: מסגרת הדיון אושרה – עשר דקות למציעים ושלוש דקות לכל סיעה.
דוד טל: בקשת יושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט לקיום רוויזיה על החלטת ועדת הכנסת לקבוע כי ועדת העבודה, הרווחה והבריאות תדון בהצעת חוק הממשלה (תיקון – דיווח על מצב רפואי), התשס"ז-2007 – של חברי הכנסת אורי אריאל ואריה אלדד (פ/2336/17)
דוד טל: בקשת יושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט לקיום רוויזיה על החלטת ועדת הכנסת לקבוע כי ועדת העבודה, הרווחה והבריאות תדון בהצעת חוק הממשלה.
דוד טל: מי בעד הרוויזיה, ירים את ידו?
דוד טל: ה צ ב ע ה נגד – רוב בקשת הרוויזיה של יושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט על החלטת ועדת הכנסת לקבוע כי ועדת העבודה, הרווחה והבריאות תדון בהצעת חוק הממשלה (תיקון – דיווח על מצב רפואי), התשס"ז-2007, לא נתקבלה.
דוד טל: הרוויזיה לא התקבלה.
דוד טל: החלטת ועדת הכנסת כי ועדת העבודה, הרווחה והבריאות תדון בהצעת חוק הממשלה (תיקון – דיווח על מצב רפואי), התשס"ז-2007, נשארת בעינה.
דוד טל: (יו"ר ועדת החוקה, חוק ומשפט מנחם בן-ששון מצטרף לישיבת הוועדה)
גדעון סער: הצבענו כבר על הרוויזיה.
גדעון סער: הרוויזיה נדחתה.
מנחם בן-ששון: קבעתם בשעה 10:30.
מנחם בן-ששון: גדעון סער: סליחה, עכשיו 10:31.
מנחם בן-ששון: למדנו מוועדת חוקה.
מנחם בן-ששון: צודקים, רבותי.
מנחם בן-ששון: היו"ר דוד טל: התחלתי בשעה 10:30.
מנחם בן-ששון: אני הודעתי, ואני שב ומודיע לפרוטוקול: יושב-ראש ועדת הכנסת – אם הוא לא יהיה אנוס – הוא יקיים את הדיון ב- 10:30 בדיוק.
מנחם בן-ששון: הרכב הוועדות המשותפות כדלקמן: 1.
מנחם בן-ששון: ועדה משותפת לוועדת הכספים ולוועדת העבודה, הרווחה והבריאות לדיון בפרק י"ט, סעיפים 131-132 (עובדים זרים), מתוך הצעת חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת התקציב 2008), התשס"ח-2007
דוד טל: אני עובר לוועדה משותפת לוועדת הכספים ולוועדת העבודה, הרווחה והבריאות לדיון בפרק י"ט, סעיפים 131-132 (עובדים זרים).
דוד טל: בהמשך להודעתי מיום ד' בכסלו התשס"ח, 14 בנובמבר 2007, בדבר החלטת ועדת הכנסת על חלוקת הצעת חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2008), התשס"ח-2007, אבקש להודיע על הרכב הוועדה המשותפת לוועדת הכספים ולוועדת העבודה, הרווחה והבריאות, בראשות ועדת הכספים, לדיון בפרק י"ט, סעיפים 131-132 (עובדים זרים).
דוד טל: מטעם ועדת הכספים – חברי הכנסת: סטס מיסז'ניקוב, אמנון כהן, חיים אורון, שי חרמש, חיים כץ.
דוד טל: מטעם ועדת העבודה, הרווחה והבריאות – חברי הכנסת: יצחק גלנטי, נאדיה חילו, משה כחלון, חיים אמסלם, רן כהן.
דוד טל: מי בעד, ירים את ידו?
דוד טל: הרכב הוועדה אושר.
דוד טל: ועדה משותפת לוועדת החינוך, התרבות והספורט וועדת הכספים לדיון בפרק י"ט, סעיפים 128, 129, 130, מתוך הצעת חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת התקציב 2008), התשס"ח-2007
דוד טל: בהמשך להודעתי מיום ד' בכסלו התשס"ח, 14 בנובמבר 2007, בדבר החלטת ועדת הכנסת על חלוקת הצעת חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2008), התשס"ח-2007, אבקש להודיע על הרכב הוועדה המשותפת לוועדת החינוך, התרבות והספורט ולוועדת הכספים, בראשות ועדת החינוך, לדיון בפרק י"ט, סעיפים: 128 (לימוד חובה), 129 ( השאלת ספרי לימוד), 130 (יום חינוך ארוך).
דוד טל: הוועדה תהיה בת עשרה חברים.
דוד טל: מטעם ועדת החינוך, התרבות והספורט – חברי הכנסת: מיכאל מלכיאור – יו"ר, זבולון אורלב, ג'מאל זחאלקה, רונית תירוש, מרינה סולודקין.
דוד טל: מטעם ועדת הכספים – חברי הכנסת: זאב אלקין, אבישי ברוורמן, יעקב ליצמן, סופה לנדבר, ניסן סלומינסקי.
דוד טל: ועדה משותפת לוועדת הכנסת ולוועדת החוקה, חוק ומשפט לדיון בהצעת חוק סדרי השלטון והמשפט (ביטול החלת המשפט, השיפוט והמינהל) (תיקון – התקנת תקנות), התשס"ז-2007 (פ/2215/17), הצעת חבר הכנסת אביגדור יצחקי וקבוצת חברי הכנסת
דוד טל: ביום כ"ח בסיון התשס"ז, 16 במאי 2007, הוחלט להעביר לוועדת הכנסת את הצעת חוק סדרי השלטון והמשפטי (ביטול החלת המשפט, השיפוט והמינהל) (תיקון – התקנת תקנות), התשס"ז-2007, לשם קביעת הוועדה שתדון בהצעת חוק זו.
דוד טל: ועדת הכנסת קבעה בישיבתה ביום ט"ז בכסלו התשס"ח, 26 בנובמבר 2007, כי ועדה משותפת לוועדת הכנסת ולוועדת החוקה, חוק ומשפט, תדון בהצעת החוק.
דוד טל: הוועדה תהיה בת שנים-עשר חברים, שישה חברים מכל ועדה, בראשות ועדת הכנסת.
דוד טל: אני מתכוון לאשר רק את הנציגים מטעם ועדת הכנסת.
דוד טל: לאחר מכן, לכשנקבל נציגים מטעם ועדת החוקה, חוק ומשפט – נביא אותם פה לאישורנו.
דוד טל: מטעם ועדת הכנסת ישמשו בקודש חברי הכנסת: דוד טל – יו"ר, אביגדור יצחקי, מאיר פרוש, גדעון סער, אסתרינה טרטמן, זהבה גלאון.
דוד טל: הרכב הוועדה המשותפת – נציגים מטעם ועדת הכנסת בלבד – אושר.
דוד טל: הצעת חוק הכנסת (תיקון – נציבות הדורות הבאים – ביטול) – הכנה לקריאה ראשונה
דוד טל: אנחנו נעבור להצעת חוק הכנסת (תיקון – נציבות הדורות הבאים – ביטול).
דוד טל: ביקש חבר הכנסת ריבלין התייעצות סיעתית.
דוד טל: ההתייעצות הסתיימה, ומה המסקנות?
דוד טל: חבר הכנסת ריבלין לא נמצא.
דוד טל: מי בעד ביטול החוק?
דוד טל: ה צ ב ע ה בעד – רוב הצעת חוק הכנסת (תיקון – נציבות הדורות הבאים – ביטול), התשס"ז-2006, אושרה לקריאה ראשונה.
דוד טל: החוק אושר לקריאה ראשונה.
דוד טל: קביעת ועדות לדיון בהצעות לסדר-היום הבאות: 1.
דוד טל: בנושא: "הצהרת שר התיירות כי הקזינו יציל את אילת", של חבר הכנסת שלמה בניזרי
דוד טל: רבותי חברי הכנסת, אנחנו עוברים לקביעת ועדות לדיון בהצעות לסדר-היום.
דוד טל: ראשית, בנושא: הצהרת שר התיירות כי הקזינו יציל את אילת, של חבר הכנסת שלמה בניזרי.
דוד טל: נשמעו הצעות להעביר את ההצעה לוועדת הכלכלה, או לוועדת החינוך, או לוועדת הפנים והגנת הסביבה.
דוד טל: גדעון סער: על מה הם רוצים פטור, הממשלה?
דוד טל: מה, אתם מביאים את זה עוד פעם?
דוד טל: אתם חצופים.
דוד טל: היו"ר דוד טל: גברתי היועצת המשפטית, מה האכסניה להצעה הזאת?
דוד טל: ארבל אסטרחן: נושא הקזינו נדון בוועדת הכספים או בוועדת כלכלה.
דוד טל: גדעון סער: למה הפטורים על סדר-היום, אדוני היושב-ראש?
דוד טל: אם אין רוב להצבעה בפטור מחובת הנחה- אז למה עוברים לסעיפים אחרים?
דוד טל: זוהי הצעה שערורייתית, אדוני לא יאמין.
דוד טל: זה לשפוך דם.
דוד טל: היו"ר דוד טל: אני לא אתך עדיין.
דוד טל: על איזו הצעה אתה מדבר?
דוד טל: גדעון סער: הפטור המביש הזה שהביאה הממשלה ה"כלומניקית" הזאת.
דוד טל: היו"ר דוד טל: לגבי המאגר?
דוד טל: היו"ר דוד טל: תכף תאמר את דעתך, אבל תן לי לסיים את עבודתי.
דוד טל: גדעון סער: זה מושחת, זה חוק מושחת.
דוד טל: אלי אפללו: מה אתה אומר, למה מושחת?
דוד טל: גדעון סער: אני אשכנע אותך.
דוד טל: אלי אפללו: אתה תשכנע אותי?
דוד טל: כל מה שאתה אומר, זה בדיוק הפוך.
אביגדור יצחקי: אני מציע ועדת הכלכלה.
אביגדור יצחקי: היו"ר דוד טל: רבותי, מי בעד להעביר את ההצעה לסדר-היום בנושא הקזינו לוועדת הכלכלה, ירים את ידו.
אביגדור יצחקי: ה צ ב ע ה בעד – רוב הבקשה להעביר את ההצעה לסדר-היום בנושא: "הצהרת שר התיירות כי הקזינו יציל את אילת", לדיון בוועדת הכלכלה נתקבלה.
דוד טל: הנושא יועבר לוועדת הכלכלה.
דוד טל: ה.2.
דוד טל: בנושא: "האפשרות לפתיחת הסכם השילומים עם גרמניה", של חברי הכנסת אמנון כהן, יואל חסון, סופה לנדבר, דני יתום ושמואל הלפרט
דוד טל: קביעת ועדה לדיון בהצעה לסדר-היום, בנושא: "האפשרות לפתיחת הסכם השילומים עם גרמניה".
דוד טל: נשמעו הצעות להעביר את ההצעה לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות ולוועדת החוץ והביטחון.
דוד טל: מי בעד להעביר את ההצעה לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות?
דוד טל: ה צ ב ע ה בעד – רוב הבקשה להעביר את ההצעה לסדר-היום בנושא: "האפשרות לפתיחת הסכם השילומים עם גרמניה", לדיון בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות נתקבלה.
דוד טל: אשר על כן, נושא הסכם השילומים עם גרמניה יועבר לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות, וזאת תהיה האכסניה.
דוד טל: אלי אפללו: אדוני היושב-ראש, אני לא שומע אותך.
דוד טל: היו"ר דוד טל: בגלל שאתה צועק.
דוד טל: אם לא תצעק – תשמע.
דוד טל: אלי אפללו: אדוני היושב-ראש, אם תרשה לי לתת לנו לשמוע.
דוד טל: אני רגיל לשמוע אותך באופן ברור.
דוד טל: היו"ר דוד טל: אנחנו שוב חוזרים.
דוד טל: נושא השילומים עם גרמניה עבר לדיון בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות, ואני קובע - כדי שהחוק בנושא נרדפי גרמניה וכו', לא יתבדר בכל מיני ועדות – שכל הנושא יהיה באותה אכסניה.
דוד טל: ה.3.
דוד טל: קביעת ועדה לדיון בהצעה לסדר-היום בנושא: "יום זכויות הילד הבינלאומי", של חברות הכנסת שרה מרום-שלו ונאדיה חילו
דוד טל: קביעת ועדה לדיון בהצעה לסדר-היום.
דוד טל: הנושא השלישי הוא "יום זכויות הילד הבין-לאומי", של חברות הכנסת שרה מרום-שלו ונאדיה חילו.
אביגדור יצחקי: הוועדה לזכויות הילד.
אביגדור יצחקי: היו"ר דוד טל: נשמעו הצעות להעביר את ההצעה לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות, או לוועדת החינוך והתרבות, או לוועדה משותפת של הוועדה לזכויות הילד וועדת העבודה והרווחה.
אביגדור יצחקי: למה לא רק הוועדה לזכויות הילד?
אביגדור יצחקי: שרה מרום-שלו: ועדת העבודה והרווחה.
אביגדור יצחקי: היו"ר דוד טל: בבקשה.
אביגדור יצחקי: רבותי, המציעה מבקשת להעביר לוועדת העבודה והרווחה.
אביגדור יצחקי: קריאה: למה לא הוועדה לזכויות הילד?
אביגדור יצחקי: היו"ר דוד טל: חבר הכנסת אפללו, חברת הכנסת שרה מרום-שלו מבקשת להעביר את הנושא לוועדת העבודה והרווחה.
אביגדור יצחקי: היא עמיתתך בקואליציה, מה אתה אומר, אדוני?