GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעקב מרגי: אנחנו יודעים מה תרומת
יעקב מרגי: כם להתנתקות, ואל תטיפו מוסר לאף אחד.
יעקב מרגי: עוד שעה תהיה הצבעה.
ראובן ריבלין: אתה עושה שימוש לרעה ומבזה את תפקיד יושב-ראש ועדת הכנסת.
יעקב מרגי: אני אצביע בעוד שעה.
ראובן ריבלין: אני מבקש להסיר את ההצעה שלי מסדר-היום.
ראובן ריבלין: בושה של יושב-ראש כמוך.
משה שרוני: אני אעשה רביזיה על כל דבר ואני אקבע גם את השעה, ולא אתה.
יעקב מרגי: בשעה 12:00 תתקיים ההצבעה על הרביזיה.
יעקב מרגי: שלום רב, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.
יצחק הרצוג: המדובר בתיקון לחוק הסיעוד.
יצחק הרצוג: התקבל תיקון לחוק הסיעוד.
יצחק הרצוג: חוק הסיעוד הוא אחד החוקים הכי נאורים שהמדינה הזו חוקקה.
יצחק הרצוג: היום 120 אלף אזרחים או יותר מקבלים קצבת סיעוד, וזה אומר שלצורך הטיפול בהם המדינה מפנה את האזרח או את המשפחה לחברה שקיבלה לכך היתר באמצעות הביטוח הלאומי, והיא דואגת לכל הטיפול באזרח.
יצחק הרצוג: התעוררו טענות לגבי האפשרות להעביר את הקצבה הזו במקום באמצעות שירות בכסף, שכל משפחה היא תתקשר עם המטפל.
יצחק הרצוג: אלא שזה עבר ערב כניסתי לתפקידי, כשהחוק תחם את התאריך ב-1 ביוני, כשהמערכת לחלוטין לא היתה מוכנה להפעיל את הניסוי.
יצחק הרצוג: מדובר בניסוי מאוד עדין.
שלי יחימוביץ': כמה בניסוי?
יצחק הרצוג: 5,000.
יצחק הרצוג: אתן לכם רק כמה דוגמאות; יחסי עובד מעביד, למשל, מה עם אדם שיש לו אלצהיימר – הוא לא יכול להיות מעביד, הוא לא יתחיל להתקשר עם העובד.
יצחק הרצוג: עלו המון בעיות, איך מפעילים את הניסוי והפרמטרים.
יצחק הרצוג: אנו כינסנו על כך דיון.
יצחק הרצוג: מינהלת הביטוח הלאומי, מועצת הביטוח הלאומי פה אחד, ועדת שרים לחקיקה והממשלה פה אחד אישרו לאפשר לנו להפעיל את הניסוי בלי לעבור על החוק החל מספטמבר, ולכן אנו מבקשים לא לעבור על החוק.
יצחק הרצוג: במקום 1 ביוני אנו מבקשים כפי שנקבע פה להפעיל את הניסוי בספטמבר, וזאת המטרה.
שלי יחימוביץ': כבוד השר, אני רוצה שתרגיע אותי שיש לכם אמצעים למנוע מצב שבו בני משפחתו של הקשיש יגנבו את הכסף לעצמם.
יצחק הרצוג: את מעלה סוגייה שבגללה היו לי הרבה מאוד כאבי בטן על הרעיון של הניסוי.
יצחק הרצוג: הרי ראיתי את זה בדיור הציבורי, אבל אם היום אני לא מאריך את החוק, אני מחויב להפעיל את הניסוי as is, שזה אסון.
יצחק הרצוג: אם היום אני מקבל את החוק הזה שמאפשר לי חלון זמן, על כך בדיוק אמרתי לכולם: טובת הקשיש היא עיקרון העל פה.
יצחק הרצוג: ראיתי בדיור הציבורי שאנשים לקחו את הכסף לדיור הציבורי במקום למשפחה, לשכירות, לקחו את זה לכיס.
יצחק הרצוג: עם זאת, יש גם טענות של משפחות נורמטיביות ויש גם טענות על רווחים של החברות, וכל הדברים האלה צריכים להימדד.
יצחק הרצוג: זה נידון אצל שרוני, אמרתי לו שנבוא בצורה נקייה, אנו מבקשים את הזמן, והדיונים הם אמיתיים.
יצחק הרצוג: בדיוק בשביל כך אני מבקש את הדחייה, ובול נפלת על הנקודה שלי הכי מפריעה, אבל היא מחייבת ליבון כי אני סומך מאוד גם על אנשי הביטוח הלאומי והדרג המקצועי שאמרו: לא כצעקתה, יש לנו קצבאות דומות ששם אין ניצול לרעה על ידי המשפחה.
יעקב מרגי: השר דאג לתיירות של מדינת ישראל.
יעקב מרגי: התנגדנו לחוק הזה בדיוק מאותו חשש שמציינת חברת הכנסת יחימוביץ'.
יעקב מרגי: אם החלון הזה בא להגן על אותם קשישים מפני עושק על ידי קרובי משפחה, זה ראוי, ואני מבקש שבתקופה הזו אכן כבוד השר יבחן שוב את ההצעה הזו מחדש.
יצחק הרצוג: אני מתחייב לכך, הודעתי את זה לכולם.
יצחק הרצוג: זה אני שבא ואמר: אני בכלל לא מוכן לזה, הבנתי את המשמעויות.
יצחק הרצוג: יחד עם זאת, בכל זאת מדובר בניסוי מרצון עם משפחות שרוצות לעשות את הניסוי.
יצחק הרצוג: יש שנתיים לניסוי, ואם הוא לא יצליח, הוא ייבחן מחדש.
יצחק הרצוג: אני גם מוכן בכל פורום שתחליטו לבוא להציג לכם את הניסוי.
יצחק הרצוג: זה יהיה ודאי אצל שרוני, נקיים דיון גם לפני קריאה שנייה ושלישית על המשמעויות כדי לוודא.
יצחק הרצוג: יש פה המון הערות, למשל בקצבת הניסוי הורידו 20%.
יצחק הרצוג: לא ברור לנו למה.
יצחק הרצוג: את כל הדברים האלה אנו רוצים לנתח בדיון עצמו ומבקשים את הארכה כדי לא לעמוד בהפרת חוק.
משה שרוני: איזו ארכה?
יצחק הרצוג: עד ספטמבר.
קולט אביטל: האם אתם רוצים את הניסוי הזה כדי שהכסף לא יגיע, הרווחים לחברות- -
יצחק הרצוג: גם שרוני אמר לי שיש טענה שהחברות מקבלות רווח גדול מאוד, ויש מצבים שבאות משפחות ואומרות: אני יכול לקבל יותר שירות ויותר שעות סיעוד בלי הפתרון הזה.
יצחק הרצוג: אני הייתי מוטרד מהבירוקרטיה שמועמסת על המשפחה.
יצחק הרצוג: יש בזה דילמה אמיתית, האם אנו עושים פטרונז' על האזרחים, אומרים: יש לכם שיקול דעת, על זה בדיוק יתקיימו הדיונים ברגע שנאריך ונאפשר לי להציג את הניסוי בספטמבר.
יעקב מרגי: השר אתגר אותנו ואת יושב ראש ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, חבר הכנסת שרוני- -
ראובן ריבלין: בלעדיי יש לך?- -
יצחק הרצוג: קראתי במיוחד לחבר הכנסת ריבלין.
יעקב מרגי: אני חושב שכדאי לעשות דיון, שהשר יציג הכל.
יצחק הרצוג: נשמח, ונודיע לכם הכל.
דוד אזולאי: אדוני היושב ראש, לפי דבריך, זה הולך להיות שנתיים ניסוי, שלוש שנות תקציב.
דוד אזולאי: אם כך, הייתי מציע לך שיהיה דוח ביניים באמצע של שנה, ואז נדע לאן אנו הולכים.
נאדיה חילו: הנושא הזה של הניסוי הוא לא נושא של מה בכך, זה נושא כבד.
נאדיה חילו: אני ויושב-ראש הוועדה שרוני ישבנו לפני כמה חודשים עם הגורמים בביטוח לאומי כדי לבחון את התקציב שחלקו הולך ישירות וחלקו, בטענות שגם העובדים לא מבוטחים ולא משלמים, וביקשנו גם מהם דוח.
נאדיה חילו: לדעתי, אדוני השר, יש שלושה גורמים בנושא החוק שצריכים לשמור את האיזון: אחד, הקשישים, והם צריכים להיות הגורם הראשון, אבל יש גם העובדים, שחלק מהחברות, גילינו שלא משלמים לאותם עובדים את הביטוח ואת המס, אני לא מדברת על עמותות גדולות.
נאדיה חילו: עמותות גדולות מסודרות, גם אני ישבתי עם חלק מהעמותות הגדולות שיש להן חשש כבד שהכסף לא יגיע, אבל צריך מצד שני מנגנון מסוים כדי לשמור על טובת העובדים.
יצחק הרצוג: תודה, הערה מצוינת.
זהבה גלאון: ההצבעה שלי אינה עניינית אלא כי השר מבקש.
זהבה גלאון: אני לא חושבת שהיינו צריכים להגיע למצב הזה.
זהבה גלאון: צריך היה להיות פילוט.
יצחק הרצוג: נכון, הממשלה לא היתה מוכנה.
זהבה גלאון: זאת התנהלות רשלנית של הממשלה, אבל נכנס השר, טרח, בא בעצמו, ביקש ארכה, אבל זה לא צריך להיות כך.
יצחק הרצוג: תודה, ההערה מקובלת עליי מאוד.
יצחק הרצוג: נכנסתי ערב פסח, העסק לא היה מוכן בכלל.
משה שרוני: אני מסכים על דחיית הפילוט אך איני מסכים את השעות שאישרנו, 18 שעות, יהיה בתוקף מ-1 ביוני ובנושא הפילוט, ניתן לכבוד השר לקבוע.
יעקב מרגי: חברי הוועדה אמרו בצורה ברורה: טובת הקשישים לנגד עינינו, החשש הוא שהקשישים ייפגעו, לכן אם השר מרגיע אותנו ואומר שזה במעקב, עם תחנות בדיקה- -
יצחק הרצוג: אגב, השר ישי אתמול הסביר לי למה הוא חושב שהניסוי חשוב.
יעקב מרגי: מי בעד בקשת הפטור של הממשלה מחובת הנחה לפני הקריאה הראשונה?
משה שרוני: הצעה לסדר; לא לקבל מהממשלה נושאים לדיון ביום שני בשעה 14:00.
משה שרוני: זה היה צריך להיות בבוקר ולא עכשיו.
יעקב מרגי: יש דיונים ויש ועדות.
יעקב מרגי: בקשת הממשלה להקדמת הדיון בהצעות החוק הבאות, לפני הקריאה הראשונה: 2.
יעקב מרגי: הצעת חוק הגנה על הציבור מפני עברייני מין (תיקון), התשס"ז-2007
יעקב מרגי: אנו עוברים לנושא הבא, הצעת חוק הגנה על הציבור מפני עברייני מין (תיקון), התשס"ז2007.
יצחק הרצוג: נמצא פה היועץ המשפטי של המשרד לביטחון הפנים, הבקשה שלנו – לדחות את היישום בשנה.
יואל הדר: החוק הזה הוא חוק חדשני, אנו מבקשים לדחות בשנה את כל המועדים- - משרדי הממשלה הרלוונטיים שאמורים לטפל בזה לא נערכו.
יואל הדר: אנו רוצים לרווח- -
יצחק הרצוג: לא קלטנו את כל העובדים, זה תהליך של קליטת עובדים.
יצחק הרצוג: זה על דעת כל המערכות שלנו.
יואל הדר: זה אמור להיכנס לתוקף ב-1 באוקטובר השנה.
משה שרוני: שנה זה מוגזם.
משה שרוני: ששה חודשים.
יעקב מרגי: רבותיי, הדיון הוא עקר, אין פורום של חברים, תביא את זה מחר בבוקר בצורה מסודרת.
יעקב מרגי: חברי הכנסת, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכנסת, ישיבה מספר 141.
יעקב מרגי: על סדר-היום רביזיה על הצבעה בעניין הקדמת הדיון על הצעת חוק החנינה בעניין תוכנית ההתנתקות, התשס"ז-2007 (פ/2979/17), הצעת חברי הכנסת עמירה דותן, ראובן ריבלין, יצחק לוי, קולט אביטל.
יעקב מרגי: צר לי שחבר הכנסת ראובן ריבלין ידידי יצא מגדרו, ואני חושב שזה לא הוגן, כי בסך הכול השתמשנו בכלי פרלמנטרי לגיטימי.
יעקב מרגי: ולראיה, שאם זה לא היה חוקי או בניגוד לתקנון, מישהו היה מפיל את זה.
יעקב מרגי: אני יכול להצהיר, שכוונתי היתה אחת ויחידה.
יעקב מרגי: היה קשה לי עם זה, אני בין החותמים על הצעת החוק, לכן כל הנושא של הטפת המוסר הוציא אותי מגדרי ואמרתי מה שאני חושב על כל אלה שהביאו את ההתנתקות עלינו.
יעקב מרגי: לא היה ניסיון לעשות כל מיני מניפולציות ותרגילים.
ראובן ריבלין: קבל את התנצלותי על כך שיצאתי מגדרי.
יעקב מרגי: זאת זכותך הלגיטימית.
יעקב מרגי: זה היה מעשה לגיטימי של יושב-ראש הוועדה, מעשה שעושה אותו כל יושב-ראש ועדה.
יעקב מרגי: פעם הוא עושה את זה בחצי שנייה, פעם הוא עושה את זה בחמש דקות, ולפעמים הוא עושה את זה בשלוש ובארבע שעות.
יעקב מרגי: יש רביזיה שמונחת בוועדת הכנסת במשך שלושה שבועות.
ראובן ריבלין: אני אשנן את זה, וכאשר נחזור לשלטון ננהג באותה מידה.
ראובן ריבלין: מכל מלמדי השכלתי.
ראובן ריבלין: במידה שאדם מודד, מודדים לו.
יעקב מרגי: מדדו לי כבר.
ראובן ריבלין: איך אני שמרתי על האופוזיציה מכל משמר.
ראובן ריבלין: יושב-ראש הקואליציה היה יוצא מדעתו לפעמים.
גדעון סער: אני פחות שמרתי.
יעקב מרגי: אני מודה על ההגינות של חבר הכנסת גדעון סער, בלי לפגוע בהגינותו של חבר הכנסת ריבלין.
ראובן ריבלין: הוא לא היה המחליט.
יעקב מרגי: חבר הכנסת ריבלין, אני מורגל בכך מהקדנציה הקודמת, ואני מקבל בברכה כל ניסיון.
יעקב מרגי: אם הוא יחזור לשלטון, אני כבר מורגל בכך מתנועת הליכוד ומהקואליציה הקודמת, ומורגל באגרסיביות.
גדעון סער: אדוני היושב-ראש, אני רוצה לשבח אותך על הדברים האלה.
גדעון סער: אני שמח שאתה בא חשבון עם אנשים שהביאו את ההתנתקות.
יעקב מרגי: זה לא היה המניע.
גדעון סער: אבל יחד עם זאת, כשאתה אומר את הדברים כלפי חבר הכנסת ריבלין או חבר הכנסת אריאל או חבר הכנסת אדלשטיין, זה קצת מצחיק, משום שמדובר באנשים אשר בתנאים קשים עמדו על אמונתם.
גדעון סער: אפשר לתקוף את אלה אשר דיברו באופן מסוים והצביעו באופן אחר, אבל קצת יותר קשה לתקוף את אלה.
ראובן ריבלין: מי שהיה נשאר עם אריק שרון, היה יכול להיות אפילו יותר משר.
יעקב מרגי: כאשר החקלאים מרססים עץ נגוע ולא מצליחים לתקן אותו, גודעים אותו.
יעקב מרגי: במקרה שלכם יש כמה פירות באושים, על אחד מהם דיברנו היום.
ראובן ריבלין: חבר הכנסת גדעון סער וגם עבדך הנאמן היו יכולים להיות בכותל המזרח אצל אריק שרון, בקדימה, באחורה, בלמעלה, בלמטה, בימה, בקדמה, והם שמרו על עקרונותיהם.
נסים זאב: אני ניסיתי להתערב, אבל היו פה צעקות ולא יכולתי להרגיע את החברים.
נסים זאב: היתה פה שפת החירשים.
נסים זאב: הרי אנחנו חתמנו בעד החוק, הוא רצה לשכנע בינתיים ולקבל אישור, והוא אמר במפורש: אני רוצה לשכנע את הממשלה שגם אנחנו נתמוך.
נסים זאב: בשביל זה הוא ביקש רביזיה לשעה, כדי לדבר עם היושב-ראש.
נסים זאב: היתה פה אי הבנה בצורה מוחלטת.
אורי אריאל: אחמד טיבי וזהבה גלאון שביקשו רביזיה לא נמצאים פה.
אורי אריאל: יש גבול לעניין.
ראובן ריבלין: צריך להצביע בעד הרביזיה, כדי להסיר כל ספק מלב.
ראובן ריבלין: אני מבקש להצביע, למרות שדורשי הרביזיה לא כאן.
יעקב מרגי: אני אצביע בכל מקרה.
יעקב מרגי: חבר הכנסת גבאי, בבקשה.
אליהו גבאי: חבר הכנסת ריבלין הזכיר את החוק שהגשתי.
אליהו גבאי: הגשתי חוק זהה לחוק הזה, ואני חתום גם על החוק הזה יחד עם חבריי, אלא שהוסיפו לו להפסיק את ההליכים של אלה שעוד לא התחילו.
אליהו גבאי: אני לא הוספתי את אלה שעוד לא התחילו, כי ידעתי שרוב ההליכים התחילו.
אליהו גבאי: אמרו לי שגם אם יש כאלה שנוספו, בוועדה כאשר זה יגיע אפשר להוסיף את זה.
אליהו גבאי: כך שלמעשה הכוונה היא אותה כוונה.
אליהו גבאי: אני מברך על החוק.
יעקב מרגי: חבר הכנסת אילטוב, בבקשה.
רוברט אילטוב: ברצוני לברך אותך על ההחלטה על הרביזיה בעוד שעה.
רוברט אילטוב: תראה באיזה רוגע ובאיזה נועם עכשיו נצביע בעד והכול יהיה בסדר.
יעקב מרגי: אני מביא את הרביזיה להצבעה.
יעקב מרגי: ה צ ב ע ה בעד – אין נגד – 14 נמנעים – אין הרביזיה אושרה.
יעקב מרגי: בקשת חבר הכנסת נסים זאב להקדמת הדיון בהצעת חוק חסינות חברי הכנסת, זכויותיהם וחובותיהם (תיקון – זכאות לדרכון דיפלומטי), התשס"ז-2007, לפני הקריאה הטרומית
יעקב מרגי: בקשת חבר הכנסת נסים זאב להקדמת הדיון בהצעת חוק חסינות חברי הכנסת, זכויותיהם וחובותיהם (תיקון – זכאות לדרכון דיפלומטי), התשס"ז-2007, לפני הקריאה הטרומית.
יעקב מרגי: הצעת חוק דומה עברה במליאה בשבוע שעבר.
יעקב מרגי: אנחנו מבקשים פטור מחובת הנחה כדי להצמיד אותה לדיון.
יעקב מרגי: מי בעד הפטור?
יעקב מרגי: ה צ ב ע ה בעד – 10 נגד – 1 נמנעים – אין בקשתו של חבר הכנסת נסים זאב אושרה.
יעקב מרגי: ערעור על החלטת יו"ר הכנסת והסגנים שלא לאשר דחיפות הצעות לסדר-היום
יעקב מרגי: ערעורו של חבר הכנסת אליהו גבאי על החלטת יושב-ראש הכנסת והסגנים שלא לאשר דחיפות הצעה לסדר-היום.
אליהו גבאי: מתבצעות חפירות חמורות ביותר בהר הבית, והן גורמות לנזק להיסטוריה של עם ישראל, לאתרים המקודשים שם.
אליהו גבאי: מי שעושה את החפירות האלה הוא הוואקף המוסלמי.
אליהו גבאי: אין שם נציגים של רשות העתיקות, והנזקים שנעשים הם בלתי הפיכים.
אליהו גבאי: לכן אני תמה ואני מתרעם וכועס שלא הכירו בזה כהצעה לסדר-היום דחופה.
אליהו גבאי: לעומת זאת, כאשר היו חפירות שיהודים עשו, לא בהר הבית אלא למטה, כל העולם זעק וכל האסלאם זעק.
אליהו גבאי: ואילו כשפוגעים בקדושי ישראל, זה עובר לסדר-היום.
יעקב מרגי: חבר הכנסת יולי אדלשטיין, נציג הנשיאות.
יולי יואל אדלשטיין: אני לא חולק על המציע לגבי חשיבות הנושא, אני רק מעדכן את חברי הוועדה שהנשיאות אישרה, כמקובל, חמישה נושאים, והנושא השישי אושר לפנים משורת הדין ועבר לדיון היום בנושא איכות הסביבה.
יולי יואל אדלשטיין: לכן אני מציע לידידי חבר הכנסת גבאי לעשות הצעה רגילה או שאילתא או כל תרגיל פרלמנטרי אחר.
אליהו גבאי: זה דבר חמור ביותר, איך אפשר להשוות את זה לשאילתא?
יעקב מרגי: הצעה רגילה 10 דקות, הצעה לסדר 3 דקות.
מאיר פרוש: אין לו מכסה.
מאיר פרוש: זה נושא חשוב.
יעקב מרגי: מי בעד ערעורו של חבר הכנסת אליהו גבאי?
יעקב מרגי: ה צ ב ע ה בעד – 7 נגד – 1 נמנעים – 1 ערעורו של חבר הכנסת גבאי התקבל.
יעקב מרגי: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכנסת, ישיבה מס' 142.
יעקב מרגי: על סדר היום: קביעת מסגרת הדיון להצעות להביע אי אמון בממשלה.
יעקב מרגי: הוגשו חמש הצעות אי אמון בממשלה.
יעקב מרגי: הצעה ראשונה – מחדליה בטיפול בעורף במהלך מלחמת לבנון השנייה ואי תיקון הליקויים בשנה שחלפה מאז תום המלחמה, של סיעת הליכוד.
יעקב מרגי: הצעה שנייה – מחדלי ראש הממשלה והממשלה בטיפול בעורף במלחמת לבנון השנייה, כפי שעולים מדוח מבקר המדינה, של האיחוד הלאומי-מפד"ל.
יעקב מרגי: הצעה שלישית – כוונתה של הממשלה להטיל מס בריאות וביטוח לאומי על עקרות הבית, של יהדות התורה.
יעקב מרגי: הצעה רביעית – מחדליה בטיפול בעורף במלחמת לבנון השנייה, של מר"ץ-יחד.
יעקב מרגי: הצעה חמישית – המצב הכלכלי, משבר התעסוקה ומימדי האבטלה במגזר הערבי, של סיעת בל"ד.
יעקב מרגי: המועמד להרכיב את הממשלה הינו חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה.
יעקב מרגי: תמיד נהגנו לפי התקנון וקבענו מסגרת דיון של 10 דקות למציעים וחמש דקות לסיעות.
יעקב מרגי: לפעמים צמצמנו את הזמנים לשלוש דקות.
יעקב מרגי: אין לי דעה בנושא ואני מבקש לשמוע אתכם.
נסים זאב: יש לי דעה, שלוש דקות.
נסים זאב: היום ערב תשעה באב ויש הרבה הצעות חוק.
יעקב מרגי: מי בעד מסגרת דיון כפי שהיא נקבעה, 10 דקות למציעים ו-3 דקות לסיעות?
יעקב מרגי: הצבעה בעד ההצעה – 8 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה נתקבלה.
יעקב מרגי: 8 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.
יעקב מרגי: מסגרת הדיון נקבעה ל-10 דקות למציעים ו-3 דקות לכל סיעה.
יעקב מרגי: בקשת יושב ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט בדבר טענה של חריגה מגדר נושא הצעת חוק להרחבת ייצוג הולם בשירות הציבורי (תיקוני חקיקה), התשס"ז-2007, הנדונה בוועדת החוקה, חוק ומשפט – בהתאם להוראת סעיף 120 בתקנון
יעקב מרגי: הנושא הבא על סדר היום – בקשת יושב ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט בדבר טענה של חריגה מגדר נושא הצעת חוק להרחבת ייצוג הולם בשירות הציבורי (תיקוני חקיקה), התשס"ז-2007, הנדונה בוועדת החוקה, חוק ומשפט – בהתאם להוראת סעיף 120 בתקנון.
יעקב מרגי: יסביר את הנושא יושב ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט.
מנחם בן-ששון: דנו בוועדה בהצעות חוק פרטיות ובהצעת חוק ממשלתית בסוגיית אפליה מתקנת או ייצוג הולם של בני המיעוט הערבי, הדרוזי, הצ'רקסי והבדואי בחברות ממשלתיות ובדירקטוריונים שהחוק עדיין לא מתייחס אליהם.
מנחם בן-ששון: תוך כדי דיון באו גם אנשי העדה האתיופית ושאלו את הוועדה האם נהיה מוכנים להוסיף את בני העדה האתיופית.
מנחם בן-ששון: המציעים הפרטיים סברו שלא ואילו הממשלה היתה סבלנית יותר ואמרה שאפשר יהיה להכניס את בני העדה האתיופית.
מנחם בן-ששון: חברים בוועדה מכל הזרמים ומכל הכיוונים – גם אנשי מפלגות ערביות, גם אנשים ממפלגות דתיות ציוניות וגם חרדים – ואמרו: אנחנו מבקשים להכניס גם חרדים.
מנחם בן-ששון: זה היה לאחר שנפלה הצעת החוק במליאה בסוגיה הזאת ואולי יש קשר לצורך למצוא דרך אחרת, חלופית, שעכשיו נזדמנה, משום שדנו בסוגיית ייצוג הולם.
מנחם בן-ששון: התחלנו לדון בסוגיה הזאת וגם הזמנו מומחים.
מנחם בן-ששון: התחיל דיון מהותי משום שסברתי, אדוני היושב ראש, שמכיוון שאנחנו דנים בסוגיית הייצוג ההולם בכלל – דעתי האישית היא שצריך לעצור קצת את כל סוגיית הייצוג ההולם כי ההולם הזה הולם בהולם האחר ואנחנו מנטרלים את כל סוגיית הייצוג ההולם – אין סיבה לא לדון.
מנחם בן-ששון: נציג סיעת מר"ץ אמר שהחרדים הוא נושא חדש ואמרתי שאני יכול לדון בזה ולהתקדם, אבל הובהר לי שכאשר טוענים לנושא חדש ההתקדמות היא כמעט לא אפקטיבית, אני מחזיר את הדיון לוועדת הכנסת.
מנחם בן-ששון: מבחינה ערכית הנושא עומד לפתחכם.
מנחם בן-ששון: פעמים רבות אני מרגיש בוועדה שאני לא מוצא פה סעד כי אומרים שיש עניינים פוליטיים ולא נותנים לדון בהם, אבל זה עניין מהותי.
מנחם בן-ששון: העניין המהותי לפתחכם ואני חושב שחשוב שהוועדה תאמר את דברה ולפי זה אתקדם.
מנחם בן-ששון: אמרתי לרב נסים זאב להזכיר לאנשים שאם אתם אומרים לי שזה נושא חדש, אני פטור מלדון בו עכשיו ואני יכול לקדם את הצעת החוק שמונחת כבר חודשיים-שלושה ואולי אפילו להספיק להעלות אותה במושב הנוכחי.
מנחם בן-ששון: אם תאמרו לי שזה לא נושא חדש, אני צריך לקיים עוד כמה דיונים במהות כדי לגבש את דעת הוועדה ולהצביע.
מנחם בן-ששון: במקרה זה כל החוק יידחה למושב הבא.
יעקב מרגי: חבר הכנסת גפני, בבקשה.
משה גפני: אדוני היושב ראש, יחד עם הרב לוי ועם חברים נוספים מוועדת החוקה ביקשתי לדון בנושא ייצוג הולם לחרדים, כאשר הבאנו את החלטת הממשלה בנושא התעסוקה, כלומר ירד הצורך בדיון בשאלה מי הוא חרדי.
משה גפני: מאז היותי בכנסת זאת פעם ראשונה שהתחיל דיון מהותי ממש, לגופו של עניין, בנושא החרדים.
משה גפני: יכול להיות שהוועדה תחליט בסוף שלא לתת ייצוג הולם לחרדים.
גדעון סער: מה זה לתת?
גדעון סער: זה מתת חסד?
משה גפני: כן, אנחנו חיים כאן בחסד.
משה גפני: אנחנו לא חיים פה בזכות ואין חובה לתת לנו שום דבר, חוץ מסטירה.
משה גפני: גדעון, שלא תהיה לך טעות.
משה גפני: אנחנו חיים כך וההרגשה הזאת הולכת ומתגברת.
משה גפני: אנחנו לא יודעים אם הלימוד של הנכבה יהיה חלק מתכנית הליבה.
משה גפני: כפי שאני מבין, הדיון בוועדת הכנסת הוא לא לגופו של עניין אלא לסוגיית הנושא החדש.
משה גפני: הנושא שעלה בוועדת החוקה היה הצעות חוק פרטיות וממשלתית, לגבי נושא הערבים, הבדואים, הצ'רקסים והבדואים, כאשר התווסף לעניין העולים מאתיופיה ואף אחד לא טען לנושא חדש, אף על פי שבמהות היה מדובר רק על המיעוט הערבי.
משה גפני: אני גם סבור שברגע שמדובר על ייצוג הולם, הכוונה היא לייצוג הולם של כל מיני קבוצות באוכלוסיה, שיכולים להיות ערבים ודרוזים, אבל הם יכולים להיות גם עולים מאתיופיה, עולים מהקווקז או חרדים.
משה גפני: יכול להיות שחרדים לא מתאימים לעניין ובאמת לא מגיע להם ייצוג הולם.
משה גפני: יכול להיות שמגיע רק לערבים, לצ'רקסים ולעולים מאתיופיה אבל לא לחרדים, זאת אפשרות מאד ריאלית במדינת ישראל.
משה גפני: הנושא אינו נושא חדש מכיוון שהנושא הוא ייצוג הולם לכאלה שמופלים לרעה והדיון בוועדה הוא סביב השאלה האם החרדים מופלים לרעה, כן או לא.
משה גפני: יכול להיות שהם לא מופלים לרעה בעצם העובדה שנותנים להם לנשום, אבל הוועדה צריכה להחליט וזה לא נושא חדש.
מנחם בן-ששון: לגבי האתיופים יש חוק לייצוג הולם, כלומר לא יצרנו דבר חדש.
משה גפני: זה לא עומד בוועדת החוקה וזה לא קשור לנושא חדש.
מרינה סולודקין: וגם זה לא עוזר.
יעקב מרגי: חברת הכנסת גלאון, בבקשה.
זהבה גלאון: אדוני, אני רוצה להעיר הערה מקדימה – קשה מאד לדבר אחרי חבר הכנסת גפני.
זהבה גלאון: אני רוצה לא לדבר בדבר הצורך במנגנון של ייצוג הולם, זה לא הנושא עצמו, אלא לומר שכאשר מדברים על חוקים שמשמעם ייצוג הולם, זה בא מתוך מטרה לתת עדיפות וקדימות לקבוצות שסובלות מתת ייצוג.
זהבה גלאון: אני רוצה לחזק את טיעוניו של יושב ראש ועדת החוקה.
זהבה גלאון: נושא ייצוג הולם לחרדים לא עלה בקריאה ראשונה, בחוק המקורי שמדבר על ייצוג הולם של קבוצות שמופלות, למגזר של אזרחי ישראל הערבים, ולכן הוא לא יכול לבוא בקריאה שנייה ושלישית.
זהבה גלאון: אדוני היושב ראש, אני מבקשת לקבל חוות דעת של היועצת המשפטית של הוועדה לנקודה הזאת.
זהבה גלאון: שנית, גם חברי הכנסת וגם הממשלה לא ביקשו להכליל בקריאה ראשונה את הנושא ייצוג הולם.
זהבה גלאון: אני מזכירה את זה כי הפרוצדורה כאן מהותית ואנחנו מדברים עכשיו רק על פרוצדורות ולא על מהות.
זהבה גלאון: אני רוצה להזכיר שחבר הכנסת רביץ הביא למליאה לפני כחודש הצעה ברוח זו, וההצעה הזאת נפלה.
זהבה גלאון: הכנסת שהיא סוברנית וריבונית, אמרה את דברה ועכשיו מנסים בתרגיל פרלמנטרי לדחוף את זה להכנה לקריאה שנייה ושלישית.
זהבה גלאון: זה לא התרגיל הראשון ולא האחרון, אבל אני חושבת שוועדת הכנסת לא יכולה לתת לזה יד.
זהבה גלאון: כדי לדבר על ייצוג הולם צריך לדבר על תת ייצוג.
זהבה גלאון: עם כל הכבוד הראוי, אי אפשר לבוא לוועדת הכנסת ובמסגרת תרגיל פרלמנטרי לדבר על תת ייצוג לקבוצות, שבנושא הזה לא בהכרח סובלות מתת ייצוג.
זהבה גלאון: לכן, אדוני, אי אפשר 'על הדרך' לגנוב, במרכאות או לא במרכאות, סעיפים והסתייגויות שהם לא ממין העניין.
יעקב מרגי: חבר הכנסת אורי אריאל.
אורי אריאל: אני בעד לצרף את זה כמשהו שימתיק את הגלולה.
אורי אריאל: תת ייצוג לערבים מתחיל בייצוג בחובות, אחר כך בזכויות, אבל היות והחוק הזה עבר לצערי, בקריאה ראשונה – זאת טעות קשה – לא לאפשר את זה היום למגזר אחר הוא גזענות.
אורי אריאל: אין לי מילה אחרת.
אורי אריאל: אני מציע לכם לאשר את זה.
משה גפני: האתיופים לא היו בחוק.
יעקב מרגי: חבר הכנסת נסים זאב.
נסים זאב: אני יודע שיש מושג שנקרא סטירה הולמת, אבל ייצוג הולם הוא מושג חדש.
נסים זאב: כבר ראינו מה זה סטירה הולמת.
נסים זאב: בנושא ייצוג הולם יש מין סחף והתרפסות, ותחושה שצריך לפצות ולרצות את ערביי מדינת ישראל, כאילו יש פה קיפוח.
גדעון סער: את הערבים בכלל, לא רק את ערביי ישראל – את הפלסטינים, את הסורים, את הערבים באשר הם.
נסים זאב: אם האתיופים הם לא נושא חדש, גם החרדים הם לא נושא חדש.
נסים זאב: אני מציע להוסיף גם את המרוקאים, שגם הם מקופחים לדעתי ולהכניס אותם באותו חוק.
נסים זאב: יש פה סחף ורוצים לרצות אוכלוסיה מסוימת.
נסים זאב: כולם עושים את הכל ואין התבוננות מעמיקה ומחשבה רצינית למה החוק הזה יוביל ואם אפשר בכלל לאכוף אותו.
יעקב מרגי: חבר הכנסת פרוש, בבקשה.
מאיר פרוש: גם זהבה גלאון מתקשה להציג נתונים שינסו להשפיע על מי שרוצה להצביע בעד ההגדרה נושא חדש.
מאיר פרוש: היא ניסתה אפילו לומר שגם הממשלה לא ביקשה את זה.
מאיר פרוש: זהבה, מעודה, לא ניסתה להגן על מעמדה של הממשלה.
מאיר פרוש: זה לא נושא חדש וזה לא תרגיל.
מאיר פרוש: הייתי מצפה ביום כזה, בערב תשעה באב, כשמחפשים אהבת חינם ולא את ההיפך, שכולנו נתאחד בגישה הזאת ולא יקרה כלום אם תימנעי במקרה הזה.
יעקב מרגי: אני מבקש לשמוע את התייחסותה של היועצת המשפטית של הוועדה.
משה גפני: אם את יודעת שלא נטען נושא חדש והוועדה דנה בעולי אתיופיה, אני מבקש שתצייני זאת כדי שגם החרדים ישמעו.
ארבל אסטרחן: פסק הדין המוביל בעניין נושא חדש קבע שהוועדה, ששוקדת על הכנת הצעת חוק אחרי הקריאה הראשונה, יהיו לה סמכויות כדי לגבש את הצעת החוק לכדי חקיקה סופית.
ארבל אסטרחן: קבע בית המשפט ש"הוראת הסעיף מאפשרת לוועדה לתקן את הצעת החוק, לברא אותה מפגמים שדבקו בה, ללטש את הסדריה, להשלים את החסר, להסיר את המיותר או המזיק על מנת שבפני הכנסת תונח הצעת חוק טובה ויעילה ככל האפשר להשגת התכלית שלה נועדה".
ארבל אסטרחן: עוד קבע בית המשפט ש"הסמכות של הוועדה אינה מוגבלת" ואותו סעיף שאוסר נושא חדש, "מטרתו למנוע הגנבה של הוראות והסדרים, אשר לא נכללו בהצעת החוק ולא נתקבלו בקריאה הראשונה בכנסת ובשל כך לא נתקיים לגביהם דיון ציבורי בכנסת כמו גם מחוץ לה".
ארבל אסטרחן: במקרה שבפנינו נטען נושא חדש לגבי ייצוג הולם לחרדים ולא נטען נושא חדש לגבי אתיופים.
ארבל אסטרחן: בית המשפט לא קבע מסמרות מה קורה כאשר לא נטענת טענת נושא חדש, אלא ביקש להשאיר את זה ב'צריך עיון'.
ארבל אסטרחן: לגבי האתיופים צריך לזכור שהחוקים שנדונים בוועדת החוקה אמורים לקבוע הסדרים לייצוג הולם בגופים שלא קיים בהם היום ייצוג כזה בחקיקה.
ארבל אסטרחן: יש היום ייצוג הולם בחקיקה לגבי קבוצות שונות ומגזרים שונים.
ארבל אסטרחן: חוק שירות המדינה – מינויים, קובע ייצוג הולם למספר קבוצות, שהן בני שני המינים, אנשים עם מוגבלות, בני האוכלוסיה הערבית, לרבות הדרוזית והצ'רקסית ומי שהוא או אחד מהוריו נולדו באתיופיה.
ארבל אסטרחן: העניין הזה מוסדר.
ארבל אסטרחן: לגבי הקבוצות האלה כבר נבחנו הצרכים של ייצוג הולם, אפליה וכו'.
ארבל אסטרחן: לגבי האוכלוסיה החרדית לא נבדק העניין הזה בשום חקיקה שהיא.
ארבל אסטרחן: הצעות החוק האלה באות לקבוע הסדרים דומים גם לגבי גופים שונים – חברות ממשלתיות, תאגידים ציבוריים, רשויות מקומיות ועוד.
ארבל אסטרחן: ייצוג הולם לחרדים הוא נושא שלא נדון ולא הופיע באף אחת מהצעות החוק, לא אלה שעלו לדיון מוקדם, לא בקריאה הראשונה וכפי שציינה חברת הכנסת גלאון, וזאת נקודה חשובה, היתה הצעת חוק של חבר הכנסת רביץ ב-27 ביוני, בדיון מוקדם, שנקראה הצעת חוק ייצוג הולם למגזר החרדי – תיקוני חקיקה – שהוסרה מסדר היום בדיון המוקדם ברוב של 33 בעד ההסרה מול 17.
ארבל אסטרחן: חבר הכנסת רביץ דיבר בדיון הזה על כך שיש הרגשה במגזר שאין לאנשים סיכוי כשהם מציגים את מועמדותם לוועדות שונות והוא מבקש להעביר את ההצעה בקריאה טרומית כדי שהוועדה תוכל לשקול ולקיים דיון.
ארבל אסטרחן: הוא קישר את זה להצעת חוק שעברה קודם לכן לעניין ייצוג של ערבים.
ארבל אסטרחן: פחות מחודש אחרי שהכנסת דחתה את זה, להכניס את העניין הזה ישר לקריאה השנייה והשלישית בלי שהוא אושר בדיון המוקדם ובלי שהוא אושר בקריאה הראשונה...
מאיר פרוש: לא, ישר.
מאיר פרוש: היושב ראש אומר שהוא ידון בזה וזה ייקח זמן.
משה גפני: התחיל דיון עמוק ורציני, כפי שלא היה עד היום.
ארבל אסטרחן: הנושא מעלה שאלות מאד כבדות.
ארבל אסטרחן: ודאי שאם הוועדה הזאת תחליט שזה לא נושא חדש, ועדת החוקה צריכה לדון במספר רב של נושאים.
משה גפני: זה התפקיד של הוועדה, לדון, והיא התחילה לדון.
ארבל אסטרחן: להביא עניין כזה ישר לקריאה שנייה ושלישית בלי שהוא נדון בקריאה ראשונה.
יעקב מרגי: מי שמצביע בעד רואה בזה נושא חדש ומי שמצביע נגד לא רואה בזה נושא חדש.
יעקב מרגי: הצבעה בעד בקשת יושב ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט – 4 נגד – 7 נמנעים – 2 בקשת יושב ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט לא נתקבלה.
יעקב מרגי: 4 בעד, 7 נגד ו-2 נמנעים.
יעקב מרגי: בקשת יושב ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט לא נתקבלה.
יעקב מרגי: אני מעלה להצבעה את בקשתה של חברת הכנסת גלאון לקיים רביזיה.
יעקב מרגי: הצבעה בעד הרביזיה – 2 נגד – 9 נמנעים – אין הבקשה לרביזיה לא נתקבלה.
יעקב מרגי: 2 בעד, 9 נגד ואין נמנעים.
יעקב מרגי: הבקשה של חברת הכנסת גלאון לרביזיה לא נתקבלה.
זהבה גלאון: החרדים והגמלאים טרפדו את החוק לערבים.