GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד טל: עד שהוא נבחר, הוא היה נציג של הציבור ששלח אותו, ומשנבחר הפך להיות נציג של כלל הציבור.
גדעון סער: שני הדברים נכונים, כשהוא נבחר הוא גם שליח של מי שבחר בו על פי דרך מסוימת, וכל אחד מאיתנו מקבל גם פניות לפעמים לפי נושאים מסוימים.
דוד טל: אנחנו מסכימים להוסיף את ההערה של חבר הכנסת סער על "כבוד הכנסת" בסיפה של סעיף 20, אין התנגדות.
דוד טל: סעיף 21 אנחנו מאשרים.
אורי אריאל: מה זה השקיפות?
אורי אריאל: אם אתה רוצה לרוץ, אני מוכן לא לעצור איתך, אבל אז אני לא בעד.
דוד טל: קבעתי לעצמי, ואני מאוד מקווה שאני אעמוד בזה, שבט"ו בשבט אני אגיש לשופט זמיר מתנה צנועה שמותר לו לקבל.
אורי אריאל: רציתי להגיד לכבוד היושב-ראש שכל שנה, באחריות, יש ט"ו בשבט.
גדעון סער: אני מציע להקדיש לכל סעיף את הזמן והרצינות כפי שהקדישה הוועדה בראשות השופט זמיר.
דוד טל: אני אצטרך לדון בזה עד ט"ו בשבט שאני כבר לא אהיה חבר כנסת.
גדעון סער: במקרה הזה אמת ויציב, עדיף.
דוד טל: יש סעיפים שחבל להתעכב עליהם, הראיה שגדעון סער קרא את סעיף 21 ואמר שאין בעיה.
דוד טל: הוא הוסיף מילה, ואפשר לרוץ הלאה.
דוד טל: יש סעיפים כבדי משקל, שיש להם השלכות מאוד רציניות, שאי אפשר לדון בדיון יחסית שטחי, וצריך להיכנס לעומק כדי לדון בהם מכל הצדדים, ולכן הם "יגזלו" הרבה יותר זמן.
אורי אריאל: נעשה כמה ימי עיון: ראשון, חמישי, יש כמה ימים נוספים השבוע.
דוד טל: אגב, הצעתי שהוועדה תתכנס בימי ראשון וחמישי.
דוד טל: אחד מהחברים לא קיבל את זה, ג'ומס סבר שאי אפשר.
דוד טל: אם הייתי יודע שבימים ראשון וחמישי יגיעו חברי כנסת לוועדה, הייתי עושה את זה ברצון רב, אבל החשש שלי שבסוף אולי יהיו חבר כנסת אחד או שניים.
אורי אריאל: לעומת המצב של יום שלישי, שנאמר בו פעמיים כי טוב, ואז החבר צפוף כל כך.
אורי אריאל: אולי נעבור לאולם הרצאות.
דוד טל: אז לא תישמע טענה שעשיתי את הישיבות בזמנים שחברי הכנסת לא נמצאים בבית הזה.
דוד טל: חברי הכנסת, אנחנו עוברים לסעיף 22 – קשר אמין והוגן.
דוד טל: "22.
דוד טל: חבר הכנסת יקיים את הקשר עם הציבור באופן אמין, אחראי והוגן".
דוד טל: האם יש השגות?
גדעון סער: הכול דברים טובים ומצוינים.
דוד טל: אישרנו את סעיף 22.
דוד טל: אני מרשה לעצמי לדון בסעיפים כאלה ולעבור הלאה, משום שכבר דשו בזה, רק צריך לראות אם יש זווית אחרת לחברי הכנסת, שאולי לא היתה לחברי הוועדה, שהם לא חברי הכנסת.
דוד טל: גם בוועדה ישבו חברי כנסת.
ארבל אסטרחן: ישבו חבר כנסת לשעבר ויושב-ראש ועדת הכנסת.
אורי אריאל: אני בסעיף 22 מציע למצוא את המילה המתאימה שההתייחסות תהיה בזמן אמת.
אורי אריאל: אפשר להיות אמינים, אחראים והגונים אחרי שנתיים.
אורי אריאל: מישהו כתב לך, אתה עונה לו.
גדעון סער: זה הסעיף הבא.
דוד טל: תשובה לפנייה "סעיף 23.
דוד טל: חבר הכנסת שקיבל פנייה אישית בנוגע לתפקידו, ובה בקשה להתייחסותו או לעשייה על ידיו, יענה לפנייה, בעצמו או באמצעות עוזרו, במועד סביר.
דוד טל: " האם אני צריך לענות לכל דואר שמגיע אלי?
גדעון סער: אני רוצה רק ליידע, ודאי זה לא יפתיע את חברי, ואני מזמין גם את כבוד השופט זמיר ופרופסור כשר לעלות איתי לקומה החמישית בשעה 11:00, לראות את התיבה שלי, שבה יש מכתבים לגובה, יש גם דברים, אני מניח, שחלף זמן סביר מאז שנתקבלו אצלי.
גדעון סער: אני לא אומר שיש לי בעיה עם הסעיף, אני מציין בהזדמנות זו שכוח האדם שיש לנו לצורך מילוי התפקיד, באנדרסטייטמנט, לא מספיק.
גדעון סער: יש פניות שמערבות שאלה של משפט, יש פניות שהן פניות של הצעות טכניות.
גדעון סער: אתה מקבל כמויות רציניות מדי יום.
גדעון סער: אם אתה רוצה לענות בתוך זמן סביר, אתה יכול לכתוב שזה הועבר לטיפול, אין בעיה, אתה יכול לעשות את זה באותו יום, אם אתה רוצה לענות תשובה רצינית, זה בלתי אפשרי.
גדעון סער: אגב, מאז שנכנס נושא המייל, זה כמובן קיבל תאוצה, כי אתה מקבל המון מיילים כל יום.
גדעון סער: אני דוגל בסעיף הזה, אבל מעבר לזה צריך לחשוב, וזה ודאי, אדוני, מנדט מובהק של הוועדה, איך אנחנו מצליחים לשרת את הציבור כמו שמגיע לו.
דוד טל: הייתי לפני כחודשיים בארצות-הברית, ביקרתי בסנאט ובקונגרס, והסתבר שלאיש קונגרס יש 17 עוזרים.
גדעון סער: לסנטור יש יותר עוזרים.
דוד טל: לא, להפך.
דוד טל: לסנטורים יש פחות עוזרים, ולאנשי הקונגרס יש יותר.
דוד טל: התפלאתי, כי מעמד הסנטור יותר גבוה משל איש הקונגרס, יש 400 אנשי קונגרס ו-100 סנטורים.
דוד טל: 17 עוזרים: אחד בתחום העבודה, אחד בתחום הכלכלה, אחד בתחום הבריאות, ואחד בתחום המשפט, ואז יכול אותו שליח ציבור למלא את תפקידו כמו שצריך.
דוד טל: אני חושש להעלות את זה, שמא אנשי התקשורת, ויש לנו פה נציגים של תקשורת, יעוטו עלינו כמוצאי שלל רב.
דוד טל: אם רוצים למלא את החובות שלנו כפי שהיה ראוי שימלאו, אין ספק שכוח האדם שעומד לרשותנו, ואני לא מתעלם מהממ"מ שיש לנו, אני לא מתעלם מכל מיני גורמים כאלה ואחרים שאפשר להיעזר בהם, גם עמותות חיצוניות, יש שסוברים, למשל, שלא צריך להיעזר בעמותות חיצוניות, אפשר לדלות חומר, אבל זה לא דומה כשיש לך עוזרים מקצועניים, מומחים בנושא הזה שנמצאים לידך.
אסא כשר: הסעיף הזה הוא באמת סעיף מינימליסטי, הוא בא להגיד שאם חבר הכנסת מקבל מכתב אישי, לא מכתב שמופנה בצורה גורפת לכל חברי הכנסת, חובתו להשיב עליו, לא חובתו לטפל בו.
אסא כשר: חובתו לא להשאיר אותו בלא תשובה.
אסא כשר: כתבתי מכתב לחבר הכנסת סער, לא מתקבל על הדעת לשמור על כבוד הכנסת בצורה כזאת שאני לא אשמע כלום כתוצאה מזה.
אסא כשר: בקשר לטיפול עצמו, יש הסעיף של פנייה לרשות ציבורית בהמשך, שהוא הטיפול הענייני במה שכתבו לחבר הכנסת, אבל כאן זה רק בקשר למה שיש לעובדי ציבור.
אסא כשר: אתה מקבל מכתב מן הציבור, אתה חייב להגיב.
אסא כשר: התגובה יכולה להיות: קיבלתי.
דוד טל: יטופל, יועבר.
יצחק זמיר: אפשר לכתוב שזה לא בסמכותי או לא בענייני.
יצחק זמיר: אם אנחנו רוצים להתייחס ברצינות למכתבים, זה לא "קיבלתי מכתבך".
יצחק זמיר: יותר טוב לא לענות, משום שזה מעמיד אותך במצב לא נעים.
יצחק זמיר: קיבלת.
יצחק זמיר: מה עשית?
יצחק זמיר: התייחסות רצינית למכתב מצריכה כוח-אדם, אני לא מתייחס למספרים ששמענו עכשיו, אבל בכוח-האדם שיש ובתנאים שאנחנו נמצאים בהם אין אפשרות לענות בצורה רצינית למכתבים.
יצחק זמיר: הכוונה היא באמת מינימליסטית, כדי לא ליצור את הרושם שאין שום התייחסות לציבור.
יצחק זמיר: אם חבר הכנסת אומר: אני מודה על מכתבך, זה לא בתחום העניינים שלי, תפנה אל מישהו אחר, זה בסדר.
יצחק זמיר: אגב, כל עובדי המדינה, לפי חוק, אם הם מקבלים פנייה, הם חייבים להשיב.
יצחק זמיר: התשובה יכולה להיות מאוד קצרה, סטנדרטית, שהעוזר יכול להשיב.
יצחק זמיר: למשל, קיבלתי את מכתבך, אני אעביר את זה לרשות, אני לא אטפל בזה.
יצחק זמיר: לדוגמה קיבלתי מכתב מאיזה אסיר, הוא נגע ללבי, ועניתי.
יצחק זמיר: אני לא אגיד לכם מה קרה שבועיים אחרי זה, פתאום כל האסירים היו חברים שלי, ואז התעלמתי, כי לא יכולתי.
יצחק זמיר: זה בדיוק המקרה שאני מתייחס אליו.
רונית תירוש: העומס הוא עומס, זה נכון, גם היום, בפקס, יש תחושה שאתה שולח, ואתה לא יודע אם מישהו קיבל.
רונית תירוש: כמו שנאמר כאן, הטיפול יכול לקחת זמן, אבל עצם העובדה שאתה מאשר שקיבלת, לפחות אדם יודע.
רונית תירוש: אחרת, הוא נשאר עם תחושה באוויר, וזה לא נעים.
רונית תירוש: נסתכל על עצמנו, כשאנחנו פונים לרשויות.
יצחק זמיר: מספיק שאתה נותן הוראות לעוזר הפרלמנטרי לתת תשובה סטנדרטית לכל האסירים, בפקס, במייל.
דוד טל: אם כן, סעיף 23 אושר, כהחלטת הוועדה.
דוד טל: אנחנו עוברים לסעיף 24, ברשותכם.
דוד טל: נייר מכתבים "24.
דוד טל: חבר הכנסת רשאי להשתמש בנייר מכתבים הנושא את תוארו כחבר הכנסת, או את כותרת הכנסת או מוסד של הכנסת, או בסמל המדינה או בסמל הכנסת, רק לצורך מילוי תפקידו כחבר הכנסת.
דוד טל: " ערעורים, הרהורים, השגות, הבהרות, שאלות.
אורי אריאל: חברי הכנסת לשעבר אסור להם להשתמש בזה?
ארבל אסטרחן: אסור להם.
דוד טל: הוא יכול לחתום: חבר כנסת לשעבר.
ארבל אסטרחן: יש היום הוראה בחוק החסינות שאומרת, שאסור לעשות שימוש בתוארו כחבר כנסת לשעבר בעסקו או בתפקידו.
דוד טל: אם אני כותב למשרד המשפטים נניח ולמשרד העבודה, האם אני יכול לחתום למטה: חבר הכנסת לשעבר, דוד טל?
ארבל אסטרחן: בעניין פרטי שלך?
יצחק זמיר: כתב הסמכות של הוועדה הזאת התייחס אל חברי הכנסת בלבד, לא היינו מוסמכים לעסוק בזה, אבל החוק עוסק בזה.
יצחק זמיר: יש בחוק היום הוראה.
יצחק זמיר: ארבל אסטרחן תקרא לכם.
רונית תירוש: לא שולחים מכתב לבית ספר שהבת שלי חולה, וחותמים: חברת הכנסת.
ארבל אסטרחן: בחוק החסינות יש הוראה שלפיה "מי שהיה חבר הכנסת, ראש הממשלה, שר או סגן שר, אסור לו, לאחר תום כהונתו, להבליט בכתב בכל ענין הכרוך בעסקו או במקצועו את העובדה שהיה חבר הכנסת, ראש הממשלה, שר או סגן שר".
ארבל אסטרחן: אני מתארת לעצמי שאם חבר כנסת כותב מאמר או מרצה באיזה מקום ומציגים אותו כחבר הכנסת לשעבר- - -
יצחק זמיר: הכוונה למכתב כשפונים למשרד ציבורי.
ארבל אסטרחן: כחבר כנסת מכהן?
יצחק זמיר: לשעבר.
דוד טל: כשנהיה חברי כנסת לשעבר נמשיך לדון בזה, חבר הכנסת זיו.
דוד טל: סעיף 24 אושר על דעת כל חברי הוועדה.
גדעון סער: הייתי בסעיף 23, אני לא יודע איך הגעתי לסעיף 25.
דוד טל: אני אשמח לשמוע, אבל כשאין התייחסות, אני לא אשב באי עשייה.
גדעון סער: אני רוצה לשאול, אדוני, בסעיף 24, האם כאשר אתה אומר שאתה רשאי להשתמש בתוארך כחבר כנסת רק לצורך מילוי התפקיד כחבר הכנסת, האם זה כולל, למשל, פעילות מפלגתית, או ששם אסור לי לכתוב חבר כנסת, מותר לי רק לכתוב שאני עורך-דין?
ארבל אסטרחן: בוודאי שפעילות מפלגתית היא חלק מהפעילות של חבר הכנסת.
גדעון סער: אם כך אני מציע, רק "למילוי תפקידיו הציבוריים כחבר כנסת".
גדעון סער: דהיינו, אני רוצה להפריד בין העניינים הציבוריים לבין העניינים הפרטיים או האישיים.
גדעון סער: אני רוצה למנוע פרשנות שמילוי התפקיד כחבר כנסת זה רק הגשת שאילתות, הצעת חוק וכתיבת מכתבים ליושב-ראש ועדת הכנסת, שאני מרבה לכתוב לו.
גדעון סער: אני חושב שצריך לצפות את כלל הפונקציות הציבוריות שאנחנו ממלאים.
יצחק זמיר: אין ספק שתפקידו של חבר הכנסת כולל, למשל, את הקשר עם הציבור, כול פנייה שאתה מקבל היום, ואתה משיב, זה במסגרת מילוי תפקידך.
יצחק זמיר: כל הופעה ציבורית שלך היום היא במסגרת מילוי תפקידך.
יצחק זמיר: אין ספק שגם הפעילות המפלגתית נכללת בזה.
יצחק זמיר: הרי בסופו של דבר מי שצריך לפרש את הכללים האלה זו ועדת האתיקה, אלה חברי הכנסת שמודעים לתפקיד של חבר הכנסת.
יצחק זמיר: גם המכתב שקיבלת, קיבלת בהיותך חבר הכנסת.
גדעון סער: כדי להיענות להערה של חבר הכנסת סער, כדי למנוע אי הבנות, אפשר רק לשנות מ"תפקידו" ל"תפקידיו".
אסא כשר: "תפקידיו" יש הרבה, יש בתוך הכנסת, יש במפלגה, יש בכל מיני מקומות.
דוד טל: חברי הכנסת, האם מקובל התיקון הזה?
דוד טל: – אם כן נתקן ל"תפקידיו".
דוד טל: אפשר לעבור לסעיף 25, חבר הכנסת סער?
דוד טל: "25.
דוד טל: חבר הכנסת לא ישתמש במכתביו או באופן אחר בתואר תפקידו, בקשר לעניין פרטי או לעיסוק כלשהו, אלא רק בקשר למילוי תפקידו" – או תפקידיו, אם תרצו – "כחבר הכנסת.
דוד טל: "
גדעון סער: אותו תיקון של סעיף 24.
גדעון סער: "תפקידיו" במקום "תפקידו".
גדעון סער: אני כבר מודיע מראש שזה יהיה בסעיף 26.
דוד טל: אפשר לאמץ בכל מקום שכתוב "תפקידו" ל"תפקידיו".
דוד טל: יש התייחסות לתפקידיו או לנושא אחר?
דוד טל: סעיף 25 אושר.
דוד טל: "26(א) חבר הכנסת רשאי לשלוח בדואר מכתבים פטורים מתשלום, לרבות חוברות וחומר אחר, רק בעניינים הנוגעים למילוי תפקידו כחבר הכנסת.
ארבל אסטרחן: פה הכוונה כמובן, מתוקף חוק החסינות, מותר לחבר הכנסת לשלוח בחינם דואר מהכנסת, ועדת הכנסת קבעה בזמנו מכסה של 15,000 מכתבים, והסעיף הזה בא לקבוע הוראות לעניין אותו דואר ששולחים.
ארבל אסטרחן: הכללים האלה נמצאים היום מכוח החלטות של ועדות האתיקה במשך השנים.
ארבל אסטרחן: מוצע לעגן אותם פה, בסעיף, לצורך העניין הזה.
גדעון סער: אני חושב שזה נכון, אני רק מציע לכתוב "תפקידיו".
יצחק זמיר: שלחתי איגרת לראש השנה מהבית.
ארבל אסטרחן: מותר לשלוח מפה בחינם.
דוד טל: יש עוד התייחסות לסעיף 26(א)?
דוד טל: סעיף 26(א) אושר.
דוד טל: אנחנו עוברים לסעיף 26(ב).
דוד טל: "26(ב) חבר הכנסת לא ישלח בדואר ללא תשלום עיתונים, הודעות, פרסומים או פרסומת של אנשים או גופים אחרים, לרבות מפלגתו וסיעתו בכנסת.
יולי יואל אדלשטיין: זה קשה לביצוע.
דוד טל: יש הרבה חוקים שקשה לאכוף.
יולי יואל אדלשטיין: לא במובן הזה.
יולי יואל אדלשטיין: אני מקווה שאני לא חשוד בזה, ברור לי שלנצל את המכסה הזאת לצורך חיסכון- - -
דוד טל: היא פעם נוצלה על ידי הסיעות.
יולי יואל אדלשטיין: ודאי, טוב ששמו לזה קץ.
יולי יואל אדלשטיין: מה שקשה לביצוע, למשל, כפי שזה מנוסח כאן, זה רק עניין של ניסוח, אם אני מקבל חומר שחשוב לי להפיץ, אבל החומר מופיע על מה שנקרא על נייר עם לוגו של איזה גוף, גוף שעוקב אחרי תקשורת פלסטינית, ושלח לי נתונים על נייר שלו, שאני מאוד רוצה להעביר לחברי מרכז המפלגה עם מכתב שלי.
יולי יואל אדלשטיין: לפי הניסוח הזה, זה לא ניתן.
דוד טל: אם תצרף נייר שלך לנייר הזה, זה ייתן איזה הכשר.
ארבל אסטרחן: ברגע שאתה מצרף נייר שלך, ואתה אומר לחברי המפלגה שלך שאתה מעביר לעיונם כך וכך, אתה פונה לציבור שלך, ואתה מקיים את הקשר איתו, ולא רק תיתן למישהו אחר שרוצה להפיץ משהו, להפיץ אותו.
יולי יואל אדלשטיין: כאן אנחנו דווקא פותחים פתח.
יולי יואל אדלשטיין: אם אני רוצה להפיץ חומר סיעתי, ומבקש ממני גדעון סער לעשות את זה חס ושלום, אני כותב:
יולי יואל אדלשטיין: אני מצרף לעיונכם חומר.
גדעון סער: מה זה "חומר סיעתי"?
דוד טל: אני אגיד מה זה, היות והייתי פעם בסיעה שהשתמשה בזה.
דוד טל: לא הרביתי להשתמש במכתבים מהכנסת, אמרו לי שלא ניצלתי את המכסה שלי בכלל.
דוד טל: אנחנו רוצים על המכסה שלך כך – אני לא יודע כמה היה, 3,000, 5,000, 10,000, 20,000 – ועל חבר כנסת אחר כך, התנועה שלחה איזה נייר לכלל בוחריה במסגרת המכסה שלי.
דוד טל: וזה אסור.
יצחק זמיר: אם היית מצרף נייר שלך, זה כבר היה בסדר.
גדעון סער: כשאתה אומר "לרבות מפלגתו וסיעתו בכנסת".
גדעון סער: מה קורה כאשר אתה שולח דין וחשבון על פעילות הסיעה בכנסת?
יולי יואל אדלשטיין: זה ניסוח מעורפל.
דוד טל: זה חלק מתפקידיך.
יצחק זמיר: אין בעיה.
גדעון סער: יש דברים לגיטימיים.
דוד טל: איפה יש בעיה בניסוח, חבר הכנסת סער?
גדעון סער: "סיעתו בכנסת", זה ממש בגדר תפקידו בכנסת.
דוד טל: זה ברור, ואין חולק.
דוד טל: אם זה בעבודת הסיעה של אותו חבר כנסת, אין בעיה לשלוח.
גדעון סער: זה מה שכתוב פה, שאתה לא יכול לשלוח, "לרבות מפלגתו וסיעתו בכנסת".
גדעון סער: נגיד שאתה שולח דיווח על הצעות החוק של סיעת הליכוד, כי היא סיעה מאוד פעילה, בזמן מושב החורף של הכנסת, ואתה שולח את זה לחברי איזה גוף במפלגה.
גדעון סער: זה דבר אסור?
יצחק זמיר: אם זו הודעה שלך, זה בסדר גמור.
יצחק זמיר: אסור לשלוח כאן הודעות של גופים אחרים או של אנשים אחרים.
יצחק זמיר: אם זו הודעה שלך, אתה יכול לשלוח כל דבר.
אורי אריאל: למה זה מסובך?
אורי אריאל: אתה לא יכול לקחת 2,000 מכתבים של בית"ר.
גדעון סער: זה ברור, אבל סיעות בכנסת, זה הכנסת.
גדעון סער: הבעיה היא בתיבה "לרבות סיעתו בכנסת".
דוד טל: אם נמחק את המילה "סיעה" ונשאיר את המילה "מפלגה", האם זה בסדר?
גדעון סער: אתה מפריד בין הפונקציה של הפעילות הפרלמנטרית לבין פעילות המפלגה.
ארבל אסטרחן: "לרבות מפלגתו".
דוד טל: סעיף 26(ב) אושר.
דוד טל: "26(ג) חבר הכנסת לא יעביר את זכותו לשלוח בדואר מכתבים פטורים מתשלום לחבר כנסת אחר.
דוד טל: " הנושא ברור?
דוד טל: יש שאלות?
דוד טל: יש הבהרות?
דוד טל: אישרנו את סעיף קטן (ג).
דוד טל: "26(ד) מכתב פטור מתשלום ישא על גבי המעטפה את שמו של חבר הכנסת השולח.
דוד טל: " האם לא די בסמל הכנסת?
יולי יואל אדלשטיין: אפילו הדואר דורש את זה.
ארבל אסטרחן: אם יש בעיות, שיידעו מי שלח.
יצחק זמיר: זה קיים גם היום.
דוד טל: לי אין מעטפות כאלה, אני גם לא מרבה לשלוח מכתבים.
יצחק זמיר: אני חושב שיושב-ראש הכנסת נתן הוראה כזאת.
יצחק זמיר: נסעתי לחתונה ולבר-מצוה, אני שם כסף במעטפה כמתנה.
יצחק זמיר: האם אני יכול להשתמש במעטפה עם השמש שלי?
יצחק זמיר: זה לא קשור לזה כאן, זה רק מכתב בדואר פטור מתשלום.
יצחק זמיר: אני לא שולח, אני נותן את זה.
יצחק זמיר: כלומר, אני יכול למסור את המעטפה עם התואר של חבר הכנסת?
ארבל אסטרחן: זה שימוש בתואר, ואמרנו שהוא יכול להשתמש בתואר רק בקשר למילוי תפקידיו.
דוד טל: זה חלק מהתפקיד שלו, אם הוא לא היה חבר כנסת, הוא לא היה הולך לכל החתונות האלה.
יצחק זמיר: פרטי או לא פרטי, זה לא משנה כרגע.
דוד טל: סעיף קטן (ד) אושר.
דוד טל: תקציב הקשר עם הציבור "27.
דוד טל: חבר הכנסת ישתמש בתקציב הקשר עם הציבור שהוא מקבל מן הכנסת, רק לצורך מילוי תפקידו כחבר הכנסת, ובהתאם לכללים שנקבעו לעניין זה בהחלטת שכר חברי הכנסת (הענקות ותשלומים), התשס"א-2001.
גדעון סער: הצעה אחת, לכתוב "תפקידיו" בשורה השנייה.
גדעון סער: דבר שני, אני לא מכיר את הכללים, אלה הכללים של מה מותר ומה אסור נכון להיום.
ארבל אסטרחן: כל הרכישות שאתם עושים בתקציב הקשר עם הציבור.
אורי אריאל: התקציב הזה הפך ללעג ולשנינה.
אורי אריאל: הכנסת, ובצדק עושה את זה, מפרסמת את ההוצאות של כל חברי הכנסת.
אורי אריאל: כתוב, נניח, 20 שקלים לקפה.
אורי אריאל: מתחיל הדיון בקפה, האם שולחים לכל בוחר קצת קפה במעטפה, שכרגע הוזכרה, וכתוב עליה בחוץ שם חבר הכנסת.
אורי אריאל: אני מציע לא לקרוא לזה "קשר עם הבוחר".
ארבל אסטרחן: תיקנו את זה בעקבות הערות, והיום זה נקרא "קשר עם הציבור ומילוי תפקידיו כחבר הכנסת".
אורי אריאל: זה וזה וזה, ואף אחד כבר לא זוכר, אלא קשר עם הציבור.
אורי אריאל: אני מבקש מיושב-ראש ועדת הכנסת לשנות את שם הסעיף מעיקרו.
דוד טל: יש לך הצעה, אדוני?
אורי אריאל: לא, אין לי.
אורי אריאל: תקראו לזה כיבוד ושונות, יותר טוב.