GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מנחם בן-ששון: עכשיו יש הצעת חוק של חבר הכנסת בני אלון, שביקש להחיל עליה חובת רציפות, ואמרתי לו אותו דבר - כפי שאמרתי לגבי חרדים, אמרתי לגבי עולים חדשים.
מנחם בן-ששון: היו"ר דוד טל: הצעת החוק לא של חבר הכנסת דוד רותם?
מנחם בן-ששון: אני מספר בקצרה.
מנחם בן-ששון: אמרנו אז: יש הצעה של חבר הכנסת אלון.
מנחם בן-ששון: הגדרת עולה חדש היא הגדרה לא פשוטה.
מנחם בן-ששון: יש סקטורים שבהם העולים החדשים נמצאים במצב טוב מאוד.
מנחם בן-ששון: יולי יואל אדלשטיין: אין סקטורים כאלה.
מנחם בן-ששון: אין סקטורים כאלה – אני לא מתווכח עכשיו.
מנחם בן-ששון: יולי יואל אדלשטיין: לא.
מנחם בן-ששון: זאת עובדה.
מנחם בן-ששון: אל תיתן עובדות לא נכונות לוועדה.
מנחם בן-ששון: אדוני היושב-ראש, אם מתווכחים אז יש סקטורים כאלה, וקיבלנו דיווח.
שלי יחימוביץ': איזה סקטורים?
שלי יחימוביץ': היו"ר דוד טל: חבר הכנסת אדלשטיין, אמר יושב-ראש הוועדה שיש; אתה אמרת שאין.
שלי יחימוביץ': אנחנו תכף נברר את הנושא.
מנחם בן-ששון: הכל רשום בפרוטוקול.
מנחם בן-ששון: ואז אמרתי: אפשר לומר על כל נושא שהוא חדש.
מנחם בן-ששון: אני פונה אל חברי הוועדה ברמה העקרונית.
מנחם בן-ששון: אנחנו הולמים את הייצוג ההולם מכל כיוון, אבל אני אומר:
מנחם בן-ששון: אם כבר פתחנו פתח לחרדים ולאתיופים וכל מה שרק שאפשר – אני לא יודע איך הוועדה תגיד היום לא לעולים החדשים.
מנחם בן-ששון: קריאה: אולי לא צריך חוק כי כולם כבר בפנים.
מנחם בן-ששון: אני אומר:
מנחם בן-ששון: קשה לי להגיד לא על זה, אחרי שהפלתם אותי על האחרים.
מנחם בן-ששון: גדעון סער: לפני שאני אדבר, אני רוצה להבין האם אנחנו עכשיו פותחים את ההכרעה שהוכרעה בזמנו בנושא חדש, או שעכשיו אנחנו דנים בנושא העולים.
מנחם בן-ששון: היו"ר דוד טל: אנחנו מתמקדים בנושא העולים - -
מנחם בן-ששון: הלוואי והייתי יכול לפתוח.
מנחם בן-ששון: היו"ר דוד טל: - - או האם צירוף העולים יהיה בבחינת נושא חדש, היות שהוא לא עלה בקריאה טרומית ובקריאה ראשונה, או לא.
מנחם בן-ששון: גדעון סער: אדוני היושב-ראש, אני רוצה לנמק מדוע אין לראות בנושא הזה נושא חדש.
מנחם בן-ששון: לא רק כי זה ישלח מסר לא נכון לציבור העולים החדשים, אלא מלכתחילה, ההליכה במסלול של ייצוג הולם בקרב עובדים – להבדיל מבדירקטוריונים, שם זה עיקרון מוכר בדין – הוא עניין מאוד מאוד בעייתי מכיוון שהוא ייצור סיטואציה של קווטות.
מנחם בן-ששון: יש לנו חברה ממשלתית, ובקבלה לעבודה של עובדים, יתחילו לשקול האם יש מספיק מהצבע הזה, האם יש מספיק מהעדה הזאת.
מנחם בן-ששון: זה דבר שהוא בעייתי כשלעצמו.
מנחם בן-ששון: הכנסה דווקא של נושא החרדים והעולים החדשים רק מחדדת ומחייבת את המחשבה האם זאת הדרך הנכונה.
מנחם בן-ששון: אבל, אם באים ואומרים: צריך ייצוג הולם לבני האוכלוסייה הערבית, לא יעלה על הדעת שבמדינה קולטת עלייה לא יהיה ייצוג הולם לעולים חדשים.
מנחם בן-ששון: ועל כן, מאחר שעצם העיקרון שנדון בחוק הוא ייצוג הולם לקבוצות באוכלוסייה – בהחלט לגיטימי להעלות סוגיות של קבוצות אחרות באוכלוסייה.
סעיד נפאע: כבוד היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אני חושב שאת התשובה ניתן למצוא במילותיו של חבר הכנסת רותם, שהעלה את ההצעה אחרי שעברנו כמה צעדים ארוכים בנושא החוק הזה.
סעיד נפאע: הוא אמר במפורש: אני מתנגד לחוק עקרונית, ואני זורק עכשיו את עניין העולים החדשים, אולי זה יטרפד משהו – זה פחות או יותר מה שאמר חבר הכנסת וניסה להגדיר מה זה עולים חדשים.
סעיד נפאע: היו"ר דוד טל: אני מכיר את חבר הכנסת דוד רותם, אין לו כוונות זדוניות כאלה.
סעיד נפאע: דוד רותם: לא, לא.
סעיד נפאע: הוא את כוונות הזדון שלו שם על השולחן, הוא לא עושה זאת בדרך עקיפה.
סעיד נפאע: סעיד נפאע: ואז, כשנשאל מה ההגדרה של עולה חדש, הוא אמר: כל מי שעלה ארצה אחרי 1981.
סעיד נפאע: לחוק הזה, דווקא לי יש הרבה הסתייגויות, אבל בכל אופן זה נעשה כאשר הממשלה ראתה לנכון לבוא ולקבץ את כל הצעות החוק הפרטיות להצעה אחת, סימן שהחוק הזה הוא הכרחי – על-אף מספר ההשגות שיש לי, כפי שאמרתי.
סעיד נפאע: כבוד היושב-ראש, בישיבה האחרונה שמענו שני דוחות: דו"ח אחד על קליטת עובדים ערבים בשירות הציבורי, ודו"ח נוסף על הסקטור החרדי.
סעיד נפאע: שני הדוחות האלה שהושמעו באותה ישיבה, נדמה לי שהם צריכים להיות המניע החזק ביותר כדי אכן לקדם חוק זה, בלי לתקוע מקלות בגלגלים.
סעיד נפאע: יש להבדיל.
סעיד נפאע: במקרה הזה של קבוצת אנשים, יש דעות קדומות אצל שני הצדדים.
סעיד נפאע: אצל החרדים יש דעה קדומה שאם הם יגישו מועמדות לאיזשהו תפקיד, מראש הם משוכנעים שלא יתקבלו ולכן הם לא ניגשים – כך נאמר במפורש – זוהי גם הבעיה אצל הערבים.
סעיד נפאע: יש כאן קבוצה אתנית שהחוק הזה בא להיטיב אתה.
סעיד נפאע: על-פי הדוחות ששמענו, עדיין אחוז - - - היו"ר דוד טל: אתה בעד להכניס את המגזר החרדי והערבי לתוך חוק.
סעיד נפאע: דוד רותם: והבדואי.
סעיד נפאע: סעיד נפאע: לכן אני אומר:
סעיד נפאע: הדעה הקדומה הזאת שקיימת אצל שני הצדדים – אצל אלה המקבלים ואצל אלה הרוצים להתקבל – אינה קיימת כלפי העולים החדשים.
סעיד נפאע: יעקב מרגי: בכל פעם שעולה נושא הייצוג ההולם, יש הרגשת אי-נוחות, ואני אומר: זה קיים בחברה.
סעיד נפאע: בלי לטאטא את הנושא, יש החלטת ממשלה לתת העדפה מתקנת לאוכלוסיית העולים מאתיופיה.
סעיד נפאע: מישהו מרגיש שהשתנה משהו?
סעיד נפאע: היו"ר דוד טל: חבר הכנסת טיבי, אני קורא לך לסדר פעם ראשונה.
סעיד נפאע: יעקב מרגי: לכן, צריך לטפל בבעיה הזאת מהשורש, כי כל חודש נראה העדפה מתקנת למגזר זה או אחר.
סעיד נפאע: אני חושב שצריכה להיות החלטה אסטרטגית של הממשלה.
סעיד נפאע: תאמינו לי שלא החרדים ולא הערבים ולא העולים ולא כל מיני עדות אחרות – היו רוצים שיהיה חוק מיוחד להעדפה מתקנת.
סעיד נפאע: אחרי 60 שנה אני חושב שצריך כבר להעביר את זה מן העולם, שהחברה שלנו תתוקן.
סעיד נפאע: צריך להעביר חוק לתיקון החברה, זה יותר נכון.
סעיד נפאע: דוד רותם: אדוני היושב-ראש, לא יכול להיות מצב כזה.
סעיד נפאע: החרדים זה לא נושא חדש, הבדואים זה לא נושא חדש, הצ'רקסים זה לא נושא חדש, ורק פתאום העולים החדשים יהפכו להיות נושא חדש.
סעיד נפאע: יותר מזה.
סעיד נפאע: חבר הכנסת טיבי – בהגינות רבה – בהתחלה לא רצה לטעון שזה נושא חדש.
סעיד נפאע: היו"ר דוד טל: כי רבה היא – הגינותו.
סעיד נפאע: דוד רותם: כי רבה היא, נכון.
סעיד נפאע: ובעצם, רק בתום הישיבה פתאום הוא העלה את הטענה הזאת.
סעיד נפאע: אחמד טיבי: לא.
סעיד נפאע: אמרתי לך שאתה מרוקן לי את החוק מתוכן.
סעיד נפאע: דוד רותם: כן, אבל לא רצית לטעון כאשר שאל אותך היושב-ראש אם אתה רוצה לטעון שזה נושא חדש.
אחמד טיבי: אמרתי לו: כן, תרשום אותי.
אחמד טיבי: דוד רותם: אמרת בהתחלה לא.
אחמד טיבי: אחמד טיבי: הבנתי את הרמז.
אחמד טיבי: דוד רותם: אמרת: הבנתי את הרמז, אבל לא רצית לטעון.
אחמד טיבי: ולכן, אדוני היושב-ראש, אי אפשר לומר שכאשר מדברים על עולים חדשים, אז פתאום יש לנו בעיה של נושא חדש.
אחמד טיבי: אם כל האחרים אינם נושא חדש – והם הוכנסו כבר, והוועדה הזאת החליטה שהם לא – יש לדון גם בעולים חדשים.
אחמד טיבי: אדוני שאל מהי ההגדרה של עולה חדש.
אחמד טיבי: אפשר לקבוע: כל מי שהגיע - - -
מנחם בן-ששון: יש בחוק.
דוד טל: חבר הכנסת יצחקי – אחרון הדוברים, והיועצת המשפטית תאמר את דברה.
דוד טל: יולי יואל אדלשטיין: מה זה אחרון הדוברים?
דוד טל: גם כאן אפליית עולים חדשים?
דוד טל: היו"ר דוד טל: אף אחד לא נרשם.
דוד טל: יולי יואל אדלשטיין: אני נרשמתי ראשון.
דוד טל: היו"ר דוד טל: סליחה, אני מתנצל.
דוד טל: אתה נרשמת אחרי חבר הכנסת סער, אני דילגתי עליך.
דוד טל: אתה צודק.
אביגדור יצחקי: אדוני היושב-ראש, אני חושב שגם אם צריך לתקן במקומות מסוימים – כולל חברות ממשלתיות – העסקה של עובדים מהמגזר הערבי זה לא נושא לחקיקה, זה לא נושא של חוק, וזה עניין שלא צריך לבוא לכנסת.
אביגדור יצחקי: אם זה בא לכנסת – כולם באים עכשיו, ואלה רוצים רומנים ואלה רוצים יוגוסלבים, כל אחד רוצה את הקבוצה שלו.
אביגדור יצחקי: יעקב מרגי: אנחנו לא רוצים כי אין סיכוי שהחרדים - - -
אביגדור יצחקי: זה נכון, אבל לא מהסיבות האלה.
אביגדור יצחקי: לעצם העניין, אני בזמנו הבאתי את הדברים להחלטת ממשלה.
אביגדור יצחקי: הדברים הם לא בעיה של חקיקה; הם בעיה של ביצוע החלטות.
אביגדור יצחקי: העובדה היא שכאשר האחראי על מינוי דירקטורים לא מינה דירקטורים, אלא אם כן יהיה דירקטור ערבי – בזמנו, מר רביבי הגיע לשיפור בעניין הזה, והעניין הוא לא לחקיקה בכנסת.
אביגדור יצחקי: לכן אני מציע לכולם – כולל חברי הכנסת הערבים, שזה חשוב להם מבחינה אלקטורלית, אני מבין את זה, ואני מבין את המצוקה והיא נכונה – להוריד לגמרי את החקיקה הזאת מסדר-היום ולא שכל אחד יתחיל להכניס "עיזים" כאלה וכאלה.
אביגדור יצחקי: אני חושב שכולם צריכים פה לשתף פעולה, להוריד את זה מסדר-היום ולגמור עם החקיקה.
אביגדור יצחקי: יולי יואל אדלשטיין: אדוני היושב-ראש, יש שתי דרכים לראות את הנושא הזה באופן עקרוני – או כפי שאמר חבר הכנסת אביגדור יצחקי וטענו גם לפניו, שלא צריך שום חקיקה ולא צריך הכנסה בחקיקה של תיקון לגבי מגזר זה או אחר, או לבדוק מהם המגזרים שמופלים ואז לטפל בנושא הזה בחקיקה.
אביגדור יצחקי: ברגע שמתקדמות הצעות חוק לגבי מגזרים מסוימים – ויושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט, בעקביות שראויה לשבח ולציון, שנה וחצי מטרפד החלת דין רציפות על הצעה שהיא לא שלי ולא מן המפלגה שלי, אבל הצעה שמטפלת בנושא העולים – אני חושב שנודף מזה ריח מאוד לא טוב.
דוד טל: אולי בגלל שלא נבדק אם יש פה אפליה.
מנחם בן-ששון: זה לא נכון שהוא מטרפד.
מנחם בן-ששון: האיש לא רצה להעלות את זה, הוא הוזמן שלוש פעמים לוועדה, ולא בא להעלות את זה.
מנחם בן-ששון: יולי יואל אדלשטיין: מצוין.
מנחם בן-ששון: כשלפני חמישה חודשים, הופיעה נציגת החברות הממשלתיות, ותוך חודשיים הבטיחה איזשהו דו"ח היסטורי, שיוכיח כביכול שהייצוג של העולים החדשים בדירקטוריונים הוא ייצוג הולם – מאז לא שמענו, לא ראינו, ואני מבטיח לך אדוני, וכפי שאתה יודע יש לי טיפ-טיפה ניסיון בתחומים האלה, אין ייצוג הולם.
מנחם בן-ששון: לגבי מגזר חרדים ומגזר עולים, מי שהתריע על הנושא הזה – והודעתי זאת גם לוועדת החוקה – היה לא אחר מאשר השופט בן-דרור, שהפנה דו"ח מפורט בנושא לשר המשפטים ולשר הקליטה, התריע על הנושא הזה, שהוא כוועדה לא יכול למנות.
מנחם בן-ששון: לכן, אני מציע – אם אתם רוצים פתרון קונסטרוקטיבי, ויש טענה חמורה של נושא חדש, ותכף נשמע את היועצת המשפטית – אפשר להפוך את היוצרות, הרי רוצים לקדם את כל החקיקות.
מנחם בן-ששון: אני מבטיח שאם תקדם את החקיקה של חבר הכנסת בני אלון – לא אני ולא אחרים, לא יטענו לנושא חדש.
מנחם בן-ששון: אפשר לכלול שם גם ציבור ערבי, גם ציבור חרדי, ובזה נגמור עם החקיקה.
מנחם בן-ששון: נסים זאב: אדוני היושב-ראש, אני לא חושב שזה המקום לדון על עצם החקיקה.
מנחם בן-ששון: הרי הנושא עלה במליאה, ואם יש צורך או אין צורך – המליאה כבר החליטה.
מנחם בן-ששון: לכן, זה לא הנושא בכלל.
מנחם בן-ששון: הנושא שעומד בפנינו – האם זה נושא חדש, או לא.
מנחם בן-ששון: לכל אחד יש את זווית הראייה שלו, ומה שלבו חושב.
מנחם בן-ששון: אדם רואה את מה שלבו חפץ, וכל אחד – מה שבלבו: עולים חדשים, או חרדים, או אתיופים.
מנחם בן-ששון: ברמה העקרונית, אם אנחנו פורצים את המסגרת שהנושא הוא רק נושא ערבים – צריך להכניס את כולם יחד: חרדים ועולים חדשים ואתיופים, ואת כולם.
מנחם בן-ששון: צריך לבדוק ולראות בראייה רחבה יותר.
מנחם בן-ששון: אין שום דבר חדש.
מנחם בן-ששון: אם יש על מי להלין, זה על הממשלה.
מנחם בן-ששון: הממשלה בעצם באה ואמרה: אני תומכת בהצעת החוק.
מנחם בן-ששון: היו"ר דוד טל: תודה רבה.
מנחם בן-ששון: גברתי היועצת המשפטית תסכם, ואנחנו עוברים להצבעה.
מנחם בן-ששון: ארבל אסטרחן:
מנחם בן-ששון: הקבוצות שמנויות בארבע הצעות החוק שנדונות בוועדת החוקה, שהן: נשים, האוכלוסייה הערבית, עולים מאתיופיה ואנשים עם מוגבלויות - - - דוד רותם: וחרדים.
ארבל אסטרחן: תכף אני אתייחס לחרדים.
ארבל אסטרחן: אלה כולן קבוצות שכבר הוגדרו בחקיקה כקבוצות שדורשות העדפה מתקנת, לאור אפליה מובנית שקיימת לגביהם, והחוקים באים רק להרחיב את ההעדפה שלהם משירות המדינה למגזרים אחרים בשירות הציבורי: חברות ממשלתיות, תאגידים ציבוריים, רשויות מקומיות.
ארבל אסטרחן: קבוצת החרדים וקבוצת העולים הן שתי קבוצות שלא הוגדרו בחקיקה כקבוצות שזכאיות להעדפה מתקנת.
ארבל אסטרחן: מדובר בהחלט בנושאים שצריך לבחון, אבל הכנסה של הנושאים האלה לחוק לפני הקריאה השנייה והשלישית – בלי שעברו דיון מוקדם, בלי שעברו קריאה ראשונה – זה בדיוק הדבר שבא התקנון למנוע בעניין של נושא חדש.
ארבל אסטרחן: לגבי החרדים קבעה אכן ועדת הכנסת שלא מדובר בנושא חדש, ואני הבנתי שוועדת החוקה עדיין לא החליטה אם לכלול את זה בחוק, או לא.
ארבל אסטרחן: רק החליטו לגביהם שזה לא נושא חדש.
מנחם בן-ששון: היא דנה בזה.
מנחם בן-ששון: ארבל אסטרחן: אבל, אין ספק שהקבוצה שלגביה מדברים עכשיו – קבוצת העולים החדשים – זה עניין שמחייב דיון עמוק האם זאת אכן קבוצה שדורשת העדפה מתקנת.
מנחם בן-ששון: גדעון סער: אז יהיה דיון עמוק.
מנחם בן-ששון: יש לנו זמן.
מנחם בן-ששון: דוד רותם: בשביל זה יש את ועדת החוקה.
אביגדור יצחקי: אם ועדת הכנסת החליטה על חרדים, איך היא יכולה להחליט הפוך על עולים חדשים?
אביגדור יצחקי: היו"ר דוד טל: ועדת הכנסת היא ועדה פוליטית שפעם דעתה יכולה להיות כזאת, ופעם דעתה יכולה להיות אחרת.
ארבל אסטרחן: הליך החקיקה נמצא כבר בסיומו, והעובדה שנשמעת טענה על כך שחוקים אחרים בוועדה מתעכבים, היא כמובן לא סיבה לעקוף את הליך החקיקה.
דוד טל: חבר הכנסת סער, אי אפשר כך.
דוד טל: אביגדור מדבר ואתה מדבר ובן-ששון מדבר ויולי מדבר.
ארבל אסטרחן: כפי שאמרתי, הליכי החקיקה בוועדת החוקה עומדים בסיומם, והעובדה שאולי מתעכבים חוקים אחרים אינה סיבה לעקוף את הליכי החקיקה התקינים.
ארבל אסטרחן: היו"ר דוד טל: תודה רבה.
ארבל אסטרחן: אני מעלה את זה להצבעה.
ארבל אסטרחן: ההצבעה תהיה מי בעד להכיר בזה כנושא חדש ומי נגד נושא חדש.
ארבל אסטרחן: יולי יואל אדלשטיין: מי שמצביע בעד – הוא בעד נושא חדש; מי שמצביע נגד – הוא נגד נושא חדש.
ארבל אסטרחן: היו"ר דוד טל: אם כן, מי בעד להכיר בנושא כנושא חדש, ירים את ידו.
ארבל אסטרחן: ה צ ב ע ה בעד – אין נגד – 14 נמנעים – אין פניית יושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט בדבר טענה של חריגה מגדר נושא הצעות החוק הנדונות בוועדת החוקה, חוק ומשפט, לא נתקבלה.
ארבל אסטרחן: היו"ר דוד טל: אם כן, 14 נגד להכיר בזה נושא חדש.
ארבל אסטרחן: אין נמנעים.
ארבל אסטרחן: אשר על כן, הנושא הזה יועבר ולא יוכר כנושא חדש, לוועדת החוקה, חוק ומשפט.
ארבל אסטרחן: ד.
ארבל אסטרחן: בקשת חברת הכנסת נאדיה חילו להקדמת הדיון בהצעת חוק זכויות נפגעי עבירה (תיקון– שירותי סיוע ופיצוי), התשס"ח-2007, לפני הקריאה הטרומית (פ2983/17)
דוד טל: הנושא הבא הוא בקשת חברת הכנסת נאדיה חילו להקדמת הדיון בהצעת חוק זכויות נפגעי עבירה (תיקון – שירותי סיוע ופיצוי), התשס"ח-2007, לפני הקריאה הטרומית.
דוד טל: חברת הכנסת נאדיה חילו, בבקשה.
דוד טל: נאדיה חילו: רק אתמול היינו עדים למקרה של אלימות מאוד קשה – פעם זה אלימות פיזית, פעם זה אלימות מינית, פעם היא מתבטאת נגד ילד ופעם זה רצח ופעם זה אונס.
דוד טל: במצב הקיים – כשיש משבר כזה, שהוא שיא המשברים, שפוקד בדרך כלל משפחות – נשארת משפחה ללא שום סיוע, ללא שום הגנה, ללא שום ליווי.
דוד טל: היו"ר דוד טל: תסבירי לנו למה אנחנו צריכים לפטור את הצעת החוק מחובת הנחה מוקדמת.
דוד טל: הדיון המהותי יתקיים לאחר מכן במליאה.
נאדיה חילו: צריך לזרז את החוק הזה.
נאדיה חילו: ראינו את המראות קורעי הלב של ההורים שנשארים ללא שום סיוע.
נאדיה חילו: אין היום מערכת מסייעת תמיכתית בעניין הזה.
דוד טל: ה צ ב ע ה בעד – 10 נגד – אין נמנעים – אין בקשת חברת הכנסת נאדיה חילו להקדמת הדיון בהצעת חוק זכויות נפגעי עבירה (תיקון – שירותי סיוע ופיצוי), התשס"ח-2007, לפני הקריאה הטרומית, נתקבלה.
דוד טל: 10 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.
דוד טל: הבקשה התקבלה.
דוד טל: זהו פטור מחובת הנחה לקראת קריאה טרומית במליאה.
דוד טל: אחרי קריאה טרומית, יחליטו במליאה לאיזו מהוועדות זה יעבור.
דוד טל: ה.
דוד טל: 1.
דוד טל: הצעת חוק חסינות חברי הכנסת, זכויותיהם וחובותיהם (תיקון – זכאות לדרכון דיפלומטי), התשס"ז-2007 (פ/2533/17), הצעת חברת הכנסת ליה שמטוב 2.
דוד טל: הצעת חוק חסינות חברי הכנסת, זכויותיהם וחובותיהם (תיקון – זכאות לדרכון דיפלומטי), התשס"ז-2007 (פ/2818/17), הצעת חבר הכנסת נסים זאב – הכנה לקריאה ראשונה
דוד טל: הנושא הבא: הצעת חוק חסינות חברי הכנסת, זכויותיהם וחובותיהם (תיקון – זכאות לדרכון דיפלומטי), התשס"ז-2007.
דוד טל: יש שתי הצעות חוק בנושא הזה: של חברת הכנסת ליה שמטוב ושל חבר הכנסת נסים זאב.
דוד טל: חברת הכנסת ליה שמטוב, תציגי לנו על מה ולמה, ולאחר מכן חבר הכנסת נסים זאב – על מה ולמה נצטרך דרכונים דיפלומטיים, מעבר לדרכון השירות שיש לנו.
דוד טל: בבקשה.
דוד טל: ליה שמטוב: אדוני היושב-ראש, אנחנו היום דנים בנושא החלפת דרכוני שירות לדרכון דיפלומטי עקב כך שהיו מקרים רבים בהם חברי כנסת נתקעו בשדות תעופה שונים בעולם.
דוד טל: גורמים רבים לא מבינים מה זה דרכון שירות, ואני חוויתי את החוויה על עצמי.
אביגדור יצחקי: למה לא דרכון רגיל?
אביגדור יצחקי: היו"ר דוד טל: מפני שמי שיש לו דרכון שירות או דרכון דיפלומטי – זוכה ליחס מועדף בארצות אחרות.
אביגדור יצחקי: אתה טועה, אדוני.
אביגדור יצחקי: אני הייתי מנכ"ל משרד ראש הממשלה - - - היו"ר דוד טל: חבר הכנסת יצחקי, אם אני טועה, אז אולי כדאי לבטל את כל הדרכונים הדיפלומטיים.
אביגדור יצחקי: אם אין לכך שום נפקא מינה, אז אולי כדאי לבטל.
אביגדור יצחקי: נדון היום בשאלה אם אנחנו מבטלים או שאנחנו מאשרים לחברי הכנסת לשאת דרכון דיפלומטי.
אביגדור יצחקי: ליה שמטוב:
אביגדור יצחקי: ליה שמטוב: הם לא הבינו מה זה דרכון שירות, ומה שעוד היה אבסורד, שאחרי כמה חודשים התקשרו אלי מהשגרירות באוקראינה וביקשו ממני לשלוח צילום של הדרכון שלי.
אביגדור יצחקי: שלחתי להם; הם חזרו אלי ואמרו: לא שלחת לנו את הצילום של הדרכון.
אביגדור יצחקי: אמרתי: אני כן שלחתי את הצילום של הדרכון.
אביגדור יצחקי: הם אמרו: לא, את שלחת את האישור שאת חברת כנסת.
אביגדור יצחקי: כך היה.
אביגדור יצחקי: בזמנו, גם יושבת-ראש הכנסת, דליה איציק, ביקשה מהנשיאות לקדם את הצעת החוק, ואני חושבת שזה חשוב מאוד, כי זה לא נותן שום הטבות וגם במכס עם דרכון דיפלומטי יכולים לבדוק כל חבר כנסת.
דוד טל: חבר הכנסת נסים זאב, בקצרה – רק אם יש לך להוסיף על מה שכבר אמרה חברת הכנסת ליה שמטוב.
דוד טל: נסים זאב: אני חושב שאולי החברים לא מספיק מבינים שיש מצב שבמדינות שונות לא מבינים מהו דרכון שירות.
אביגדור יצחקי: חבר הכנסת זאב, היה לך פעם דרכון דיפלומטי?
אביגדור יצחקי: היו"ר דוד טל: לא.
אביגדור יצחקי: לא היה לו, לא יכול להיות לו.
אביגדור יצחקי: הוא לא היה הרב הראשי, הוא לא היה בן של הרב הראשי, הוא לא היה נציג הסוכנות והוא לא בן של נציג הסוכנות.
אביגדור יצחקי: הוא לא היה שגריר ולא בן של שגריר.
אביגדור יצחקי: אנשים חושבים שדרכון דיפלומטי זה הישועה בכבודה ובעצמה.
אביגדור יצחקי: נסים זאב: אדוני היושב-ראש, צריך לזכור – מי שהיום מחזיק דרכון דיפלומטי זה שופטי בית-המשפט העליון – יש רשימה ארוכה.
אביגדור יצחקי: היו"ר דוד טל: ארוכה מאוד.
אביגדור יצחקי: כאורך הגלות, אגב.
אביגדור יצחקי: נסים זאב: רבנים ראשיים, ויש גם פקידים בכירים.
אביגדור יצחקי: נגיד בנק ישראל, מבקר המדינה.
אביגדור יצחקי: אני חושב שחבר כנסת מייצג את המדינה – זה הכבוד של המדינה.
אביגדור יצחקי: גם אם זה לא עושה שום דבר לחבר הכנסת, עצם העובדה שיש לו דרכון דיפלומטי, ואותם – תסלח לי – הבורים לא מבינים מה זה דרכון שירות, ואתה לא צריך להתווכח אתם מה זה דרכון שירות.
אביגדור יצחקי: אני עמדתי רבע שעה לשכנע פקיד בארצות-הברית מה זה דרכון שירות.
אביגדור יצחקי: הוא אמר: אדוני, זה לא פספורט.
אביגדור יצחקי: ליה שמטוב: זאת תעודה.
אביגדור יצחקי: נסים זאב: זאת סתם תעודה.
אביגדור יצחקי: למה אנחנו כחברי כנסת צריכים להיכנס לסיטואציה כזאת ולוויכוחים מיותרים?
אביגדור יצחקי: זה לא עניין של כבוד או שררה, מה זה נותן.
אביגדור יצחקי: זה נותן שיכירו את הזהות שלך.
שלי יחימוביץ': אבל למה לא דרכון רגיל, אני לא מבינה.
שלי יחימוביץ': מה הבעיה בדרכון רגיל?
דוד טל: נציגי משרד החוץ – עמדתכם.
דוד טל: דוד גולדפרב: עורך-דין דוד גולדפרב, מהמחלקה המשפטית במשרד החוץ, ואיתי חברתי מיכל שריג, גם כן מהמחלקה המשפטית.
דוד טל: אדוני היושב-ראש, תודה רבה.
דוד טל: אני שמח שיש לנו את ההזדמנות להיות פה וקצת להסביר מבחינה משפטית מקצועית מה זה דרכון רשמי, מה זה דרכון דיפלומטי ומה זה דרכון שירות, ומה זה כן ומה זה לא, כי עולים גם פה וגם אנחנו שומעים מדי פעם כל מיני רעיונות של דברים שהדרכון הזה מעניק - לעומת דרכון דיפלומטי, לעומת דרכון רגיל, ודרכון שירות לעומת דרכון רגיל.
דוד טל: ראשית, אני רוצה להבהיר שכפי שנמסר לי, עמדת שרת החוץ ועמדת משרד החוץ, שאין לנו עמדה בעניין, וזוהי החלטה של הכנסת.
דוד טל: היו"ר דוד טל: זאת גם עמדה.
דוד טל: דוד גולדפרב: זו גם עמדה.
דוד טל: זוהי החלטה של הכנסת, ואם הכנסת רוצה לשנות את החוק – זאת זכותה.
דוד טל: מבחינת דרכונים רשמיים – משרד החוץ ומדינת ישראל מעניקים שני סוגים של דרכונים רשמיים.
דוד טל: מעבר לדרכון הלאומי שמנפיק משרד הפנים כמעט לכל אזרח ישראלי, משרד החוץ מנפיק שני סוגי דרכונים רשמיים: דרכון דיפלומטי ודרכון שירות.
דוד טל: היחיד שמוסדר בחוק זה דרכון שירות, שמוענק לחברי כנסת על-פי חוק חסינות חברי הכנסת.
דוד טל: כל יתר האישים ובעלי התפקידים שמקבלים דרכונים רשמיים זה בעיקר דיפלומטים, שמקבלים דרכון דיפלומטי, כמקובל בעולם, לדיפלומטים שנוסעים ברחבי העולם ומייצגים את מדינת ישראל בשליחות דיפלומטית.
דוד טל: היו"ר דוד טל: מה ההגדרה של דיפלומט?
דוד טל: דוד גולדפרב: דיפלומט הוא עובד משרד החוץ שיוצא בשליחות דיפלומטית של משרד החוץ.
דוד טל: היו"ר דוד טל: הרב הראשי?
יצחק גלנטי: מי שיוצא בשליחות מטעם הכנסת.
יצחק גלנטי: דוד גולדפרב: אדוני היושב-ראש, אם יתאפשר לי לסיים את הדברים, ואם יהיו שאלות – אני אענה.
יצחק גלנטי: ראשית, אנשי שירות החוץ שיוצאים מטעם המדינה לשליחויות דיפלומטיות, מקבלים דרכון דיפלומטי.
יצחק גלנטי: מעבר לכך, חברי כנסת מקבלים דרכון שירות על-פי החוק, ואנשים שונים שיוצאים בשליחות מטעם מדינת ישראל מקבלים בדרך כלל דרכון שירות, ואם יש טעם מיוחד – וזה מופיע בתקנון שירות החוץ, יש רשימה של אישים בכירים, כגון: נשיאים, ראשי ממשלה, נשיאים וראשי ממשלה לשעבר, ועוד רשימה - - - היו"ר דוד טל: מהי ההקלה – אם בכלל – בדרכון שירות, לעומת דרכון דיפלומטי?
יצחק גלנטי: אני התנסיתי – ניסיתי לעבור משוויץ לצרפת, עברתי עם דרכון שירות, אמרו לי: אתה צריך ויזה.
יצחק גלנטי: במקרה היה לי גם דרכון רגיל, עברתי עם דרכון רגיל, אבל עם דרכון שירות הייתי צריך ויזה.
יצחק גלנטי: אז מה הועילו חכמים בתקנתם?
יצחק גלנטי: דוד גולדפרב: נכון מאוד.
יצחק גלנטי: דרכון רשמי – אין הבחנה בין דרכון שירות לדרכון דיפלומטי, מבחינת ההטבה המשפטית שהוא נותן לנושא הדרכון.
יצחק גלנטי: במדינת ישראל.
יצחק גלנטי: דוד גולדפרב: במדינת ישראל וברחבי העולם.
יצחק גלנטי: דרכון דיפלומטי / דרכון רשמי – שני הדרכונים, אותו דבר- שניהם לא מעניקים שום הטבה משפטית לבן אדם.
יצחק גלנטי: לעומת מה ששמענו בעבר, דרכון דיפלומטי ודרכון רשמי – שניהם לא מעניקים חסינות דיפלומטית.
יצחק גלנטי: היו"ר דוד טל: יכול מאוד להיות שיהיה לו יחס מועדף?
יצחק גלנטי: דוד גולדפרב: אני אענה על השאלה, אדוני היושב-ראש.
יצחק גלנטי: חסינות דיפלומטית מוענקת אך ורק לדיפלומט שמואמן באותה מדינה, זאת אומרת דיפלומט שרשום במשרד החוץ של אותה מדינה.
יצחק גלנטי: גם דיפלומטים שמטיילים בעולם - - - היו"ר דוד טל: שהגיש כתב אמנה לנשיא.
יצחק גלנטי: דוד גולדפרב: נכון מאוד, וקיבל כתב אמנה מראש המדינה.
יצחק גלנטי: דרכון דיפלומטי ודרכון שירות לא מעניקים בשום מצב הטבה משפטית או חסינות כלשהי.
יצחק גלנטי: מה שכן, דרכון רשמי – שניהם: גם דרכון דיפלומטי וגם דרכון שירות – מסמלים למדינה המקבלת, לאותה מדינה שבה מבקר הפקיד הרשמי, שאותו אדם יוצא בשליחות המדינה והוא בא בביקור רשמי, הוא בא בשליחות של מדינת ישראל, ומתבקש להעניק לאותו אדם יחס של כבוד.
יצחק גלנטי: זה תלוי – יש מדינות שבהן לפעמים מעניקים פטור מעמידה בתור בביקורת דרכונים, אבל ברוב המדינות המתוקנות זה אותו דבר.
יצחק גלנטי: גם מניסיון שלנו, אין שום הבחנה בין הדרכון הדיפלומטי לבין דרכון השירות.
יצחק גלנטי: אנחנו ערכנו בדיקה.
יצחק גלנטי: הסיבה שבישראל חברי כנסת מקבלים דרכון שירות, ודיפלומטים מקבלים דרכון דיפלומטי, היא מבוססת על פרקטיקה מקובלת במדינות העולם.
יצחק גלנטי: עשינו בדיקה בין המדינות הנאורות – רובן ככולן מעניקות לחברי פרלמנט דרכון שירות.
יצחק גלנטי: זה משהו שמסמל למדינה הזרה שמדובר בחבר פרלמנט, הוא מקבל דרכון שירות.
יצחק גלנטי: זה מקובל בכל העולם, כמעט כל המדינות מעניקות דרכון שירות, וגם מקבלות אנשים עם דרכון שירות.
יצחק גלנטי: היו"ר דוד טל: אני מאוד מודה לך, אדוני.
יצחק גלנטי: אם תרצה להוסיף לאחר מכן – בבקשה.
אביגדור יצחקי: כמי שהיה לו דרכון דיפלומטי במשך שלוש שנים, אחרי נסיעה ראשונה ולמעט נסיעות רשמיות עם ראש הממשלה, לא השתמשתי בו, ואני משתמש בכל נסיעותי בדרכון הרגיל.
אביגדור יצחקי: בחודשיים האחרונים הייתי פעמיים בארצות-הברית, היינו משלחת של ארבעה אנשים בארצות-הברית – כולם הציגו את הדרכונים הרגילים שלהם.
אביגדור יצחקי: ממילא, חברי הכנסת יושבים בטיסות לארצות-הברית ב"ביזנס", והם ראשונים ל- Immigration.
שלי יחימוביץ': אני נוסעת במחלקת תיירות.
שלי יחימוביץ': קריאות: - - -
דוד טל: סליחה.
דוד טל: אני מעולם לא נסעתי ב"ביזנס".
דוד טל: לא היה לי מקום, שכבתי על הרצפה פעם, איזה "ביזנס".
אביגדור יצחקי: אספר לכם קוריוז.
אביגדור יצחקי: הגעתי לטורונטו, הצגתי את הדרכון הדיפלומטי שלי, אמרו לי: תעמוד בבקשה ב- Immigration.
אביגדור יצחקי: הוא קורא: Director General of the Prime Minister Office.
אביגדור יצחקי: הוא מסתכל עלי ומתחיל לצחוק.
אביגדור יצחקי: הוא לא האמין שאני נושא משרה כזאת, ולכן הוא השאיר אותי שם.
אביגדור יצחקי: הדרכונים הדיפלומטיים הם הרבה יותר מזויפים מדרכונים אחרים, ולכן הם גורמים נזק וצרות.
אביגדור יצחקי: לעצם העניין, אני לא נגד שיקבלו דרכון דיפלומטי – מי שרוצה שיקבל דרכון דיפלומטי.
אביגדור יצחקי: היו"ר דוד טל: מי שרוצה.
אביגדור יצחקי: אם ממילא נותנים דרכון שירות, למה שלא יתנו דרכון דיפלומטי?
אביגדור יצחקי: ממילא אתה אומר שאין ביניהם הבדל שהוא מהותי.
אביגדור יצחקי: ולכן, אין שום בעיה שיקבלו, אבל אני מציע לחברי הכנסת – ואני אציע לכל חבר כנסת – שישתמש בדרכונו הרגיל לכל דבר ועניין, כמו כל אזרח במדינת ישראל.
דוד טל: רבותי, אני מצטער שאני צריך לקצר את הדיון – אני צריך לקבל משלחת פרלמנטרית מצרפת.
יולי יואל אדלשטיין: תודה אדוני, תציג למשלחת את הדרכון.
יולי יואל אדלשטיין: יצא לי – כמו שחבר הכנסת אביגדור יצחקי אמר- להסתובב בעולם עם שלושת הדרכונים.
יולי יואל אדלשטיין: היו"ר דוד טל: ב"ביזנס".
יולי יואל אדלשטיין: יולי יואל אדלשטיין: למען גילוי נאות – גם וגם, בלי כל קשר לאיזה דרכון באותו רגע היה בכיסי.
יולי יואל אדלשטיין: אני רוצה לציין שני טעמים.
יולי יואל אדלשטיין: בנוסף לכך שהסיבוך היחידי בגבול שאי-פעם היה לי היה עם הדרכון הדיפלומטי - מכיוון שבדרכון דיפלומטי הוויזה לארצות-הברית היא ויזה D, ופעם ראשונה כשטסתי, כתבתי שבאתי למטרת תיירות כי הייתי בנסיעה פרטית, ואני לא נוהג לשקר בטופס הנחיתה.
יולי יואל אדלשטיין: לכן, עברתי עם כל הפורטוריקנים – תסלחו לי – ב- Immigration, עד שהגעתי לבוס גדול, שראה את הרשום, ואותה שאלה הופנתה גם אלי: לא יכול להיות שזה התפקיד שלך כרגע.
דוד רותם: זה גם עם דרכון שירות.
דוד רותם: יולי יואל אדלשטיין: לגבי הפרקטיקה – לעומת התיאוריה שהציג נכון נציג משרד החוץ – אכן, במדינות מסוימות של העולם השלישי, יש יתרונות בלעבור את הגבול עם דרכון דיפלומטי, אבל מספר המדינות הזה הוא מוגבל, ובאמת לא בשביל זה ננפיק את הדרכונים.
דוד רותם: נקודה שנייה, אדוני היושב-ראש, לגבי כל הפקידים הבכירים והמנכ"לים, ועוד כהנה וכהנה- אני הייתי אומר דבר פשוט.
דוד רותם: אם אנחנו נתחיל גם להעביר את כל חברי הכנסת תחקיר ביטחוני ונשלח אותם לפוליגרף וכן הלאה – אז אולי נעשה את ההשוואה גם לגבי הדרכונים, והמבין יבין.
דוד רותם: נסים זאב: אני מבקש לענות ולנצל את זכותי כמציע.