GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רוחמה אברהם-בלילא:
הצעת חוק הכנסת (תיקון – צמצום מספר החברים בוועדות הכנסת הקבועות), התשס"ז- 2006, פ/1870 – הצעת חה"כ גדעון סער וקבוצת ח"כים – הכנה לקריאה ראשונה, רביזיה
רוחמה אברהם-בלילא:
הנושא הבא הוא הרביזיה על הצבעה שהיתה בשבוע שעבר בנושא הצעת חוק הכנסת (תיקון – צמצום מספר החברים בוועדות הכנסת הקבועות), התשס"ז- 2006, פ/1870 – הצעת חה"כ גדעון סער וקבוצת ח"כים.
רוחמה אברהם-בלילא:
בשבוע שעבר היה לנו דיון בנושא הזה, וחברי הכנסת זהבה גלאון ואחמד טיבי ביקשו רביזיה.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני מבקשת לעבור להצבעה על הרביזיה.
רוחמה אברהם-בלילא:
מי בעד הרביזיה?
נסים זאב:
אנחנו נגד החוק בכלל.
נסים זאב:
ה צ ב ע ה בעד – 5 נגד – 12 נמנעים – אין
רוחמה אברהם-בלילא:
בעד 5, נגד 12, לא היו נמנעים.
רוחמה אברהם-בלילא:
לפיכך אני קובעת שהרביזיה לא התקבלה, והצעת החוק תפורסם לקריאה ראשונה.
רוחמה אברהם-בלילא:
בשבוע שעבר אמרתי במהלך הדיון, ואני חוזרת ואומרת, שאינני רואה את הסיטואציה שבה המפלגות הקטנות תיפגענה, ולפיכך לקראת הקריאה השנייה והקריאה השלישית נקיים דיון חוזר בסוגיה הזאת ונמצא את הנוסחה.
רוחמה אברהם-בלילא:
מצד שני, מאז ומתמיד – בדקתי את הנושא הזה היסטורית והתייעצתי עם מזכיר הכנסת ועם עוד כמה אנשים – כאשר היה מצב שבו סיעה אשר היה לה מספר קטן של חברים, תמיד היה מצב של הוראת שעה, ותמיד ידענו להסתדר כך או אחרת.
רוחמה אברהם-בלילא:
גם אם אנחנו הולכים לקראת רפורמה מסוימת כזו או אחרת, תמיד אפשר להגיע לעמק השווה.
רוחמה אברהם-בלילא:
אם ועדה מסוימת חשובה מאוד לסיעה, תמיד אפשר לגשר.
זהבה גלאון:
אנחנו צריכים להיות תלויים בנדיבות ובחסדים של שליט זה או אחר?
רוחמה אברהם-בלילא:
חברת הכנסת גלאון, לא שאלתי אותך.
זהבה גלאון:
אז אל תתני את זה בתור נימוק, אני לא צריכה שמישהו יעשה לי טובה.
רוחמה אברהם-בלילא:
לא תגידי לי מה לומר.
זהבה גלאון:
אני מגיבה למה שאת אומרת.
מאיר פרוש:
מה הצעקות האלה?
מאיר פרוש:
אפשר לקום וללכת.
מאיר פרוש:
מה ההתנהגות הזאת?
מאיר פרוש:
כל ישיבה יש ההתנהגות הזאת.
נסים זאב:
קצת כבוד ליושבת-ראש, הרב פרוש.
מאיר פרוש:
בתור מה?
רוחמה אברהם-בלילא:
אני קוראת אותך לסדר.
נסים זאב:
זה דבר מינימאלי שמתבקש.
מאיר פרוש:
איזו אווירה היא צריכה להשרות פה?
מאיר פרוש:
מה קרה פה?
רוחמה אברהם-בלילא:
חבר הכנסת פרוש, אני קוראת אותך לסדר פעם שנייה.
רוחמה אברהם-בלילא:
בקשת יו"ר ועדת החוקה, חוק ומשפט להעברת הצעות החוק הבאות מוועדת החוקה, חוק ומשפט לדיון בוועדת החוץ והביטחון: א.
רוחמה אברהם-בלילא:
הצעת חוק השיפוט הצבאי (תיקון – הוראות בדבר רישום במרשם הפלילי), התשס"ו- 2006 (פ/635/17), הצעת חבר הכנסת אורי אריאל; ב.
רוחמה אברהם-בלילא:
הצעת חוק השיפוט הצבאי (תיקון – סייג לרישום במרשם הפלילי), התשס"ו-2006, (פ/1413/17), הצעת חבר הכנסת דני יתום; ג.
רוחמה אברהם-בלילא:
הצעת חוק השיפוט הצבאי (תיקון – הוראות בדבר רישום), התשס"ו-2006 (פ/470/17), הצעת חברת הכנסת אורית נוקד
רוחמה אברהם-בלילא:
הנושא הבא: בקשת יו"ר ועדת החוקה, חוק ומשפט להעברת הצעות החוק הבאות מוועדת החוקה, חוק ומשפט לדיון בוועדת החוץ והביטחון: א.
רוחמה אברהם-בלילא:
הצעת חוק השיפוט הצבאי (תיקון – הוראות בדבר רישום במרשם הפלילי), התשס"ו-2006 (פ/635/17), הצעת חבר הכנסת אורי אריאל.
רוחמה אברהם-בלילא:
הצעת חוק השיפוט הצבאי (תיקון – סייג לרישום במרשם הפלילי), התשס"ו-2006, (פ/1413/17), הצעת חבר הכנסת דני יתום.
רוחמה אברהם-בלילא:
הצעת חוק השיפוט הצבאי (תיקון – הוראות בדבר רישום), התשס"ו-2006 (פ/470/17), הצעת חברת הכנסת אורית נוקד.
רוחמה אברהם-בלילא:
בעניין שלוש ההצעות שמונחות לפנינו כאן הגענו להסכמה שוועדת החוץ וביטחון מוכנה שהן ידונו במסגרתה.
רוחמה אברהם-בלילא:
מי בעד להעביר את הצעת החוק של חבר הכנסת אורי אריאל לדיון בוועדת החוץ והביטחון?
רוחמה אברהם-בלילא:
ה צ ב ע ה בעד – 11 נגד – 1 נמנעים – אין 11 הצביעו בעד, מתנגד אחד, אין נמנעים.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני קובעת שהצעת החוק עוברת להידון בוועדת החוץ וביטחון.
רוחמה אברהם-בלילא:
מי בעד להעביר את הצעת החוק של חבר הכנסת דני יתום והצעת החוק של חברת הכנסת אורית נוקד לדיון בוועדת החוץ והביטחון?
רוחמה אברהם-בלילא:
ה צ ב ע ה בעד – 10 נגד – אין נמנעים – אין 10 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.
רוחמה אברהם-בלילא:
לפיכך אני קובעת ששתי הצעות החוק יעברו מוועדת החוקה, חוק ומשפט לוועדת החוץ והביטחון.
רוחמה אברהם-בלילא:
בקשת יו"ר ועדת החוקה, חוק ומשפט להעברת הצעות החוק הבאות מוועדת הכספים לדיון בוועדת החוקה, חוק ומשפט: א.
רוחמה אברהם-בלילא:
הצעת חוק העונשין (תיקון – איסור מכירת כרטיסי הגרלה לקטינים), התשס"ו-2006 (פ/390/17), הצעת חבר הכנסת אחמד טיבי וקבוצת חברי הכנסת; ב.
רוחמה אברהם-בלילא:
הצעת חוק העונשין (תיקון – איסור הגרלות לקטינים), התשס"ז-2006 (פ/1837/17), הצעת חבר הכנסת זבולון אורלב; ג.
רוחמה אברהם-בלילא:
הצעת חוק העונשין (תיקון – איסור מכירת כרטיסי הגרלה לקטינים), התשס"ו-2006 (פ/1065/17), הצעת חבר הכנסת דב חנין וקבוצת חברי הכנסת
רוחמה אברהם-בלילא:
הנושא הבא: בקשת יו"ר ועדת החוקה, חוק ומשפט להעברת הצעות החוק הבאות מוועדת הכספים לדיון בוועדת החוקה, חוק ומשפט: א.
רוחמה אברהם-בלילא:
הצעת חוק העונשין (תיקון – איסור מכירת כרטיסי הגרלה לקטינים), התשס"ו-2006 (פ/390/17), הצעת חבר הכנסת אחמד טיבי וקבוצת חברי הכנסת.
רוחמה אברהם-בלילא:
הצעת חוק העונשין (תיקון – איסור הגרלות לקטינים), התשס"ז-2006 (פ/1837/17), הצעת חבר הכנסת זבולון אורלב.
רוחמה אברהם-בלילא:
הצעת חוק העונשין (תיקון – איסור מכירת כרטיסי הגרלה לקטינים), התשס"ו-2006 (פ/1065/17), הצעת חבר הכנסת דב חנין וקבוצת חברי הכנסת.
רוחמה אברהם-בלילא:
גם בעניין זה היתה הסכמה של יושב-ראש ועדת הכספים להעביר את שלוש הצעות החוק לוועדת חוקה, חוק ומשפט.
רוחמה אברהם-בלילא:
נצביע על כולן במקשה אחת.
רוחמה אברהם-בלילא:
מי בעד להעביר את שלוש הצעות החוק מוועדת הכספים לוועדת החוקה, חוק ומשפט?
רוחמה אברהם-בלילא:
ה צ ב ע ה בעד – 12 נגד - אין נמנעים – אין 12 הצביעו בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.
רוחמה אברהם-בלילא:
לפיכך אני קובעת שהצעות החוק עוברות להידון בוועדת חוקה, חוק ומשפט.
רוחמה אברהם-בלילא:
בקשות חברי הכנסת להקדמת הדיון בהצעות חוק, לפני הקריאה הטרומית: א.
רוחמה אברהם-בלילא:
הצעת חוק זכויות המורה, התשס"ז-2007 (פ/2119/17), הצעת ח"כ רונית תירוש; ב.
רוחמה אברהם-בלילא:
הצעת חוק התקשורת (בזק ושידורים) (תיקון – הגבלת סכום תשלומים בעד שירותים), התשס"ז-2007 (פ/2133/17), הצעת ח"כ רוחמה אברהם; ג.
רוחמה אברהם-בלילא:
הצעת חוק האזרחות והכניסה לישראל (תיקון – מעמד להורי חייל), התשס"ז-2007, (פ/2013/17), הצעת ח"כ יצחק אהרונוביץ
רוחמה אברהם-בלילא:
הנושא הבא הוא בקשות חברי הכנסת להקדמת הדיון בהצעות חוק, לפני הקריאה הטרומית.
רוחמה אברהם-בלילא:
אנחנו עוברים להצעה הראשונה של חברת הכנסת רונית תירוש, הצעת חוק זכויות המורה, התשס"ז-2007 (פ/2119/17).
רוחמה אברהם-בלילא:
אנא נמקי לוועדה מדוע את סבורה שיש צורך בהקדמת הדיון.
רונית תירוש:
גברתי היושבת-ראש, לפני שבועיים או שלושה הבאתי לכאן את הבקשה, וזכיתי לתמיכת החברים בהצבעה.
רונית תירוש:
יחד עם זאת, כאשר ניגשתי למליאה להעלות את הנושא במסגרת הצעה טרומית הגיש השר משולם נהרי ערר.
רונית תירוש:
דנו בעניין ולבסוף החלטתי להחריג מההצעה את שני הזרמים, גם מעיין החינוך התורני וגם הזרם העצמאי, שעל פניו נראה שאופי או נוסח ההצעה לא מתאים לאופיים של שני הזרמים.
רונית תירוש:
נעבוד על זה בנפרד.
רונית תירוש:
לפיכך החזרתי את הצעת החוק למחלקה המשפטית, הם נתנו לי מספר חדש להצעת החוק.
רונית תירוש:
זאת בעצם אותה הצעה, עם ההחרגה המסוימת הזאת.
רונית תירוש:
אני מבקשת את תמיכת החברים.
מאיר פרוש:
אני מודה לחברת הכנסת תירוש על התיקון שהיא מסרה.
מאיר פרוש:
אני מבקש להעיר לתשומת לבה, והיא בוודאי מודעת לכך מתפקידה הקודם, שהיא לא מבקשת להוריד את המוכר שאינו רשמי, דהיינו תלמודי התורה.
מאיר פרוש:
יש 70-60 אלף ילדים שמוגדרים בתלמודי התורה, וגם הם לא יכולים להיות בחוק הזה.
רונית תירוש:
במסגרת דיוני הוועדה, ככל שיעלה הצורך הזה, והרציונל קיים, לא תהיה מניעה מלהוריד אותם.
רונית תירוש:
אבל ככלל גם במוכר יש הרבה יותר מאותם מספר תלמידים בתלמודי התורה שאתה מזכיר, שהם בזרמים כמו הדמוקרטי ואחרים, שאין מניעה שהחוק הזה יחול עליהם.
רונית תירוש:
לפיכך הדקויות הללו תידונה במסגרת דיוני הוועדה.
רוחמה אברהם-בלילא:
אנחנו לא דנים לגופה של הצעת החוק, אנחנו דנים בשאלה אם לתת לה פטור או לא.
נסים זאב:
אני רוצה שהיא תשכנע אותי למה זה דחוף.
נסים זאב:
50 שנה לא היו זכויות המורה, פתאום צצה בעיה של זכות המורה.
נסים זאב:
חברת הכנסת תירוש באה להציל את המורים במדינת ישראל.
נסים זאב:
זה חלק מהדיון, כן צריך לגעת במהות.
רונית תירוש:
כשאני הסברתי בדיון הקודם, לא שאלת אותי למה, והסברתי בדיוק מדוע אני מבקשת וזה התקבל על כל חברי הוועדה.
רונית תירוש:
אם אתה רוצה הסבר נוסף ואם היושבת-ראש תרשה לי להסביר עכשיו, בבקשה.
רונית תירוש:
אם לא, אסביר לך בנפרד.
רוחמה אברהם-בלילא:
בקצרה.
רונית תירוש:
אני רוצה להזכיר לאדוני, שבימים אלה מתנהל משא-ומתן מאוד קשה עם ארגוני המורים, וכבר הודיעו שהשבוע תתקיים שביתה, כי חלק מהתחושות שלהם הן שאין מעמד למורה.
רונית תירוש:
הם טוענים שהתלמיד הוא במרכז במשך שנים, לא התייחסו למורים עצמם, והחוק הזה התקבל על ידיהם בברכה כי הם אומרים שסוף-סוף מכירים בזכותו של המורה, במעמדו כפרופסיה בפני עצמה.
רונית תירוש:
לפיכך זה מאוד סמלי שדווקא בימים אלו החוק הזה יבוא לידי ביטוי, ולכן ביקשתי את ההקדמה.
נסים זאב:
אני מסכים עם מה שאמרה חברת הכנסת תירוש.
נסים זאב:
השאלה היא איך היא תוכל לחלק את הסעיף הזה לשניים.
רונית תירוש:
אין לי שום בעיה להחריג את הזרמים החרדיים.
רונית תירוש:
זה אותו רציונל.
רוחמה אברהם-בלילא:
ה צ ב ע ה בעד - 12 נגד - אין נמנעים –2 12 בעד, אין מתנגדים, שני נמנעים.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני קובעת שהצעתך קיבלה פטור מחובת הנחה.
רוחמה אברהם-בלילא:
אנחנו עוברים להצעת חוק התקשורת (בזק ושידורים) (תיקון – הגבלת סכום תשלומים בעד שירותים), התשס"ז-2007 (פ/2133/17).
רוחמה אברהם-בלילא:
הצעת החוק הזאת היא שלי ושל קבוצת חברי כנסת נוספים, ויסביר אותה לוועדה חבר הכנסת דוד טל.
דוד טל:
גברתי היושבת ראש, הצעת החוק היא פשוטה מאוד.
דוד טל:
לי יש שישה ילדים, ולכולם אני נותן פלאפונים.
דוד טל:
אין לי שום בקרה ויכולת לשלוט על ההוצאות הכספיות של הפלאפונים.
דוד טל:
הצעת החוק הזאת באה לשים רף עליון עד כמה כל ילד יוכל להתקשר, ואז אני אדע שאחרי שהוא יגיע לרף הזה חברת הסלולר לא תיתן לו שירותם ולא תחייב אותו.
דוד טל:
אנחנו גם אומרים שמעבר לרף הזה, בכל הנושאים של מספרי חירום ומספרים שהצרכן ירצה, הוא יוכל עדיין לקבל את השירותים.
דוד טל:
אני חושב שההצעה הזאת היא חשובה ודחופה, משום שאנשים משלמים הרבה מאוד כסף, ואין להם פיקוח ובקרה על ההוצאות של הפלאפונים האלה.
דוד טל:
מעבר לכך, אני רואה את האופק של העבודה שלנו מתקרב במהירות כזאת גדולה, שהיה חשוב מאוד שנעביר את בזמן לפני תום המושב הזה.
רוחמה אברהם-בלילא:
מי בעד לפטור את הצעת החוק הזאת מחובת הנחה?
רוחמה אברהם-בלילא:
ה צ ב ע ה בעד – 15 נגד – אין נמנעים – אין 15 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.
רוחמה אברהם-בלילא:
לפיכך אני קובעת שהצעת החוק הזאת קיבלה פטור מחובת הנחה.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני עוברת להצעת החוק השלישית, של חבר הכנסת יצחק אהרונוביץ, הצעת חוק האזרחות והכניסה לישראל (תיקון – מעמד להורי חייל), התשס"ז-2007.
רוחמה אברהם-בלילא:
אנא הסבר לוועדה, חבר הכנסת אהרונוביץ.
יצחק אהרונוביץ':
גברתי, אנחנו מדברים על הצעת חוק שהתחילה כבר לפני כמה שנים.
יצחק אהרונוביץ':
אני חושב שידידי גדעון סער היה מזכיר הממשלה והוא התחיל לגלגל את הצעת החוק.
יצחק אהרונוביץ':
אנחנו רואים שבכל פעם זה עולה בכנסת ועובר תיקונים.
יצחק אהרונוביץ':
הפעם ישבתי גם עם משרד הפנים וגם עם יושב-ראש הקואליציה ועשינו כמה תיקונים כדי שהחוק הזה יעבור.
יצחק אהרונוביץ':
הכוונה היא לפתור בעיה של חיילים שבאים לפה ולמעשה ההורים לא יכולים לעלות עם אותו חייל או חיילת.
יצחק אהרונוביץ':
אחד מההורים רשאי לעלות, אחד מההורים לא רשאי לעלות.
יצחק אהרונוביץ':
הכוונה היא שההורים לא יתפצלו אלא שניהם יעלו ארצה במעמד של תושב עראי, ולאחר מכן, אחרי כל הקריטריונים, יקבלו את תושבות הקבע.
יצחק אהרונוביץ':
אנחנו מנסים לפתור בעיה הומאנית, בעיה של חיילים שנמצאים עם הורה אחד בארץ וההורה האחר נמצא בחו"ל.
רוחמה אברהם-בלילא:
מה הדחיפות לפטור מחובת הנחה?
יצחק אהרונוביץ':
זאת מצוקה של עשרות אלפי חיילים שנמצאים בארץ וההורים מפוצלים.
יצחק אהרונוביץ':
הקשר ביניהם הוא קשר טלפוני.
יצחק אהרונוביץ':
אחרי שעשינו את התיקונים ועשינו את העבודה המשלימה, אני רוצה לקדם את הנושא.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני מודה לך, אדוני.
רוחמה אברהם-בלילא:
ה צ ב ע ה בעד – 15 נגד – 1 נמנעים – אין 15 בעד, מתנגד, אין נמנעים.
רוחמה אברהם-בלילא:
לפיכך אני קובעת שהצעת החוק קיבלה פטור מחובת הנחה.
רוחמה אברהם-בלילא:
בקשת ח"כ סטס מיסז'ניקוב להעברת הצעת חוק הפיצויים לנפגעי תאונות דרכים (תיקון - מספר כלי רכב המעורבים בתאונה), התשס"ז-2006 (פ/1801/17), מוועדת חוקה, חוק ומשפט לדיון בוועדת הכלכלה
רוחמה אברהם-בלילא:
אנחנו עוברים לבקשת ח"כ סטס מיסז'ניקוב להעברת הצעת חוק הפיצויים לנפגעי תאונות דרכים (תיקון - מספר כלי רכב המעורבים בתאונה), התשס"ז-2006 (פ/1801/17), מוועדת חוקה, חוק ומשפט לדיון בוועדת הכלכלה.
רוחמה אברהם-בלילא:
יושב-ראש הוועדה מסכים להעביר את הצעת החוק מוועדת החוקה לוועדת הכלכלה, ולפיכך עוברים להצבעה.
רוחמה אברהם-בלילא:
מי בעד להעביר את הצעת החוק מוועדת חוקה לוועדת כלכלה?
רוחמה אברהם-בלילא:
ה צ ב ע ה בעד – 16 נגד – אין נמנעים – אין 16 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.
רוחמה אברהם-בלילא:
לפיכך אני קובעת שהצעת החוק עברה לדיון מוועדת החוקה לוועדת הכלכלה.
רוחמה אברהם-בלילא:
קביעת ועדה לדיון בהצעת חוק חסינות חברי הכנסת, זכויותיהם וחובותיהם (תיקון – תעודה וסיכת חבר הכנסת), התשס"ז-2006, הצעת ח"כ אלכס מילר (פ/1869/17)
רוחמה אברהם-בלילא:
הנושא הבא הוא קביעת ועדה לדיון בהצעת חוק חסינות חברי הכנסת, זכויותיהם וחובותיהם (תיקון – תעודה וסיכת חבר הכנסת), התשס"ז-2006, הצעת ח"כ אלכס מילר (פ/1869/17).
רוחמה אברהם-בלילא:
הצעת החוק הזאת נידונה ב-14 בפברואר 2007.
רוחמה אברהם-בלילא:
הצעת חוק חסינות חברי הכנסת, זכויותיהם וחובותיהם, אשר נידונה במליאה – נשמעו הצעות להעביר את ההצעה לדיון בוועדת החוץ והביטחון או בוועדת הכספים, או בוועדת הכנסת.
רוחמה אברהם-בלילא:
חבר הכנסת אלכס מילר, אני מציעה שתסביר לחברי הכנסת מה תוכנה של הצעת החוק, ולאחר מכן נקבע היכן הצעת החוק הזאת תידון.
אלכס מילר:
כרגע בחוק מופיעה תעודת חבר הכנסת.
אלכס מילר:
הרעיון הוא להרחיב ולהוסיף לתוך החוק סיכת חבר הכנסת.
אלכס מילר:
בדקתי בכמה מדינות בעולם, זה מופיע בתוך החוק, שלכל חבר הכנסת יש סיכה בצורה של דגל המדינה, שכתוב בה שהוא חבר הפרלמנט של אותה מדינה, עם הסמלים של המדינה.
אלכס מילר:
הרעיון של החוק הוא לתת דוגמה אישית לכל אזרח, עם אהבה לסמלים ולדגל של המדינה.
רוחמה אברהם-בלילא:
מה קורה אם חבר כנסת שוכח לענוד את הסיכה, הוא נענש?
מאיר פרוש:
או חבר כנסת שלפי ההלכה לא הולך עם סיכות.
שלי יחימוביץ':
מאסר בפועל.
רוחמה אברהם-בלילא:
כתוב בחוק שהוא חייב.
אלכס מילר:
אני משאיר את זה לדיון באותה ועדה.
אלכס מילר:
חברי הכנסת יחליטו מה יהיו הסנקציות למי שלא יענוד את הסיכה.
אלכס מילר:
לא נכנסתי לעניין של הסנקציות.
אלכס מילר:
הרעיון הוא שחברי הכנסת יהיו מודעים וייתנו דוגמה אישית בכל מקום שהם מייצגים את מדינת ישראל והם חברי הפרלמנט.
רוחמה אברהם-בלילא:
ראשון הדוברים, חבר הכנסת גדעון סער, בבקשה.
גדעון סער:
גברתי, אני מודה שאני מאוד אוהב את חבר הכנסת מילר.
גדעון סער:
מכיוון שכך, ניגשתי אליו באותו בוקר, והצעתי לו, מכל הבחינות הרלוונטיות, לחזור בו מהצעת החוק הזאת, כי הצעת החוק הזאת דינה להפוך למשל ולשנינה, ללעג ולקלס.
רוחמה אברהם-בלילא:
אנחנו צריכים לקבוע את הוועדה שתדון בנושא.
רוחמה אברהם-בלילא:
אנחנו לא יכולים לומר לחבר הכנסת שהצעת החוק עברה בקריאה טרומית, ואנחנו דוחים אותה מכל וכל.
גדעון סער:
לצערנו הצעת החוק עברה ברוב של 13 נגד 12, כי שני חברים נמנעו.
גדעון סער:
גם אם תחוקק, היא לא תיושם.
גדעון סער:
אני מודיע מראש, שגם אם היא תעבור והיא תכלול חיוב, אני אפר את החיוב, ויהיה עונש המאסר אשר יהיה.
גדעון סער:
זה דבר מגוחך לחייב חברי כנסת לענוד סיכות שייתפסו כמעין סמל סטטוס.
גדעון סער:
הדבר הזה לא יסייע לתדמיתה של הכנסת.
גדעון סער:
לכן אני מודה שאם הדיון יהיה בוועדת הכנסת, אני איאבק בדיון בוועדת הכנסת, אבל יהיה לי הרבה יותר נוח אם החוק יעבור לוועדה לקידום מעמד האישה.
רוחמה אברהם-בלילא:
את זה אי-אפשר לעשות זאת.
גדעון סער:
אם כך, אני עומד על כך שההצעה תעבור לוועדת החוץ והביטחון של הכנסת, שכן בכך אני חושב שיוקצן האבסורד שממילא טמון בהצעה.
רוחמה אברהם-בלילא:
אבל אתה לא חבר בוועדת החוץ והביטחון.
גדעון סער:
אם כך אני חוזר בי ואני מסכים לכך שהיא תידון בוועדת הכנסת.
רוחמה אברהם-בלילא:
חבר הכנסת טיבי, בבקשה.
אחמד טיבי:
עם כל הכבוד, חבר הכנסת מילר, הבעיה היא לא רק עם ההצעה שלך, אלא עם אלה שתמכו בה.
אחמד טיבי:
הצעה כזאת שזוכה לרוב היא אמירה לא רצינית של אלה שהצביעו בעבור ההצעה הזאת, ראשית בשל העובדה שמדובר בדבר של מה בכך.
אחמד טיבי:
דבר שני, זה דבר שטחי.
אחמד טיבי:
דבר שלישי, זה דבר שבא להבדיל חברי כנסת מאחרים.
אחמד טיבי:
למה לא לשים לוחיות זיהוי על הרכבים, למשל, שיכירו בעובדה שהם חברי כנסת המייצגים את המדינה?
אחמד טיבי:
למה באמצעות סיכה?
רונית תירוש:
זה רק בכנסת.
אחמד טיבי:
הוא אמר בחוץ-לארץ לשים סיכות.
אחמד טיבי:
לכן אני חושב שרבים מחברי הכנסת רוצים לפנות אליך כדי שתמשוך את הצעת החוק שלך, שהיא הצעה לא רצינית.
אחמד טיבי:
אני רגיל להסרת חסינות, אבל לא מתכוון לכבד את הצעת החוק שלך, גם אם תוסר חסינותי המהותית.
אחמד טיבי:
אני ממליץ להעביר את הצעת החוק לוועדת הכנסת.
יואל חסון:
אני חושב שהדיון צריך להיות בוועדת הכנסת.
יואל חסון:
אבל אני קצת יודע את המניעים שמהם הגיע חבר הכנסת מילר להצעה הזאת, והיא באה לא מרצון שהסיכה הזאת תהיה סמל סטטוס או מרצון שיזהו חברי הכנסת, אלא מעניין לאומי, עניין של כבוד.
יואל חסון:
רבים מחברי הכנסת היו בפרלמנטים שונים בעולם.
יואל חסון:
כמעט בכל הפרלמנטים בעולם זה קיים.
גדעון סער:
ברוב הפרלמנטים המערביים זה לא קיים.
יואל חסון:
אני אוכיח לך אחרת.
יואל חסון:
אפשר לארגן משלחת שתבדוק את זה.
יואל חסון:
בסנט האמריקני, בקונגרס, בפרלמנט היפני, בדנמרק, בהרבה מקומות זה קיים.
יואל חסון:
אף אחד שם לא שוקל לא לשים את הסיכה, כי זה מנהג של עשרות ומאות שנים, והם מכבדים אותו כי זה המנהג של המדינה.
יואל חסון:
הגיע הזמן שפה אנשים לא ידברו בכזה חוסר משמעת, שאם יחייבו אותם לשים סיכה הם לא ישימו, לא משנה מה המחיר.
יואל חסון:
יש עניין של משמעת ושל מנהגים, אז גם אם קובעים מנהג בתקופה כזאת, כדאי שהאנשים יהיו ממושמעים.
יואל חסון:
אם אנשים רוצים להילחם נגד הסיכה הזאת, שיילחמו.
יואל חסון:
אבל אם הצעת החוק הזאת תעבור, ראוי שיעמדו במנהגים שהכנסת קובעת.
רוחמה אברהם-בלילא:
תודה, אדוני.
אסתרינה טרטמן:
גברתי היושבת-ראש, הצטערתי לשמוע פה אמירות מחברי כנסת על הכבוד של הבית.
אסתרינה טרטמן:
הכוונה של הצעת החוק הזאת היא לא לבצע בידול בין חבר כנסת לבין אחד העם.
אסתרינה טרטמן:
כך גם כולנו מכירים את זה שמזהים את חברי הכנסת, ובקרב האוכלוסייה יש הבחנה מיהו חבר כנסת ומיהו לא.
אסתרינה טרטמן:
יש בזה גם מן הטוב, כי אנחנו מהווים במצב כזה כתובת לציבור בישראל לפנות אלינו למלא את תפקידנו, כי אנחנו בעצם מייצגים את האוכלוסייה בישראל.
גדעון סער:
גם מחוץ לכנסת צריך ללכת עם זה?
אסתרינה טרטמן:
לא.
גדעון סער:
אבל אנחנו כתובת.
אלכס מילר:
מי שרוצה שילך אתה, מה הבעיה?
אסתרינה טרטמן:
חבר הכנסת סער, התייחסתי לאמירה שטחית שהמטרה שלה לבדל את חברי הכנסת.
אסתרינה טרטמן:
התייחסתי נקודתית למה שנאמר פה.
גדעון סער:
לא אמרתי את המילה "שטחית".
אסתרינה טרטמן:
לא דיברתי עליך.
אסתרינה טרטמן:
היו אחרים שדיברו.
אסתרינה טרטמן:
הרעיון פה הוא כבוד למדינת ישראל.
אסתרינה טרטמן:
אני לא נכנסת כרגע לפרטים, כי הוועדה שתדון בסוגיה הזאת תחליט אם זה יהיה השם או אם זה יהיה כדוגמת הסיכה שגם כך חלק מחברי הכנסת עונדים, שיש בה עניין של כבוד לאומי וגאווה לאומית.
אסתרינה טרטמן:
לצערי הרב, אנחנו קצת לוקים בחסר בסוגיה הזאת של הכבוד הלאומי.
אסתרינה טרטמן:
הדבר הזה מקובל בפרלמנטים בעולם.
רוחמה אברהם-בלילא:
כשנדון לגופה של הצעת החוק תעלי את הסוגיות האלה.
רוחמה אברהם-בלילא:
לאיזו ועדה גברתי ממליצה?
אחמד טיבי:
אפשר להתעטף בדגל, אגב.
אסתרינה טרטמן:
אני חושבת שנכון שזה יהיה בוועדת הכנסת.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני מודה לך, גברתי.
שלי יחימוביץ':
כבוד, הערכה וסטטוס לא רוכשים באמצעות סימבוליים חיצוניים, אלא באמצעות עבודה פרלמנטרית יסודית ומעמיקה.
שלי יחימוביץ':
על כן מי שמבקש לרכוש כבוד כזה, מוטב שיתמקד בעבודה הפרלמנטרית.
שלי יחימוביץ':
אני לא מזלזלת בעבודתך הפרלמנטרית, חבר הכנסת מילר, אני מעריכה אותה מאוד ועל כן אני מצטערת שהגשת את הצעת החוק הזאת.
שלי יחימוביץ':
אני מצרפת לזה, בהזדמנות זאת, את ההוראה הבלתי נסבלת בעיני לעובדי הכנסת שלא לבוא בג'ינס.
שלי יחימוביץ':
אני דוגלת בפשטות הליכות כערך.
שלי יחימוביץ':
גם הצעת החוק הזאת וגם ההנחיה של מנכ"ל הכנסת חד הם.
שלי יחימוביץ':
זאת התמקדות בחיצוני.
שלי יחימוביץ':
אני חושבת שפשטות הליכות, לבוש פשוט, לא רק שהם נאותים אלא הם אפילו סוג של ערך.
שלי יחימוביץ':
כדאי שנתמקד במהות ובתוכן, ולא בסימבולים חיצוניים.
שלי יחימוביץ':
יתרה מזה, כיוון שהבית הזה מכיל בתוכו תרבויות שונות, אמונות שונות, קבוצות אתניות שונות, בוודאי הוא לא יכול לכפות סמל אחד חיצוני על כל הקבוצות בבית.
יואל חסון:
סמל מדינת ישראל?
יואל חסון:
מי שהוא חבר בכנסת ישראל הוא לא מקבל את סמל המדינה?
שלי יחימוביץ':
אני אפילו רואה חדירה לתחום הפרט, כיוון שאני חושבת שהלבוש של הפרט, לרבות הסימבולים שהוא עונש על בגדיו, הם מתחום חירויות הפרט שהוא יכול לברור אותן לעצמו, ובוודאי לא לקבל אותן בכפייה.
שלי יחימוביץ':
גם אני מצטרפת לחוסר המשמעת של חלק מחבריי ומודיעה חד-משמעית, שאם החוק הזה יעבור אין לי שמץ של כוונה לענוד את הסיכה הזאת.
שלי יחימוביץ':
אני מבקשת להעביר את הדיון לוועדה לזכויות הילד.
שלי יחימוביץ':
אני מבטיחה, אגב, לדון בנושא בכובד ראש.
שלי יחימוביץ':
אני לא אומרת את זה בציניות.
שלי יחימוביץ':
חבר הכנסת מילר, אתה חבר בוועדה.
שלי יחימוביץ':
אני מציעה שנזמין תלמידים וילדים ונדון בסימבוליים ובמשמעותם.
רוחמה אברהם-בלילא:
את לא יכולה להציע הצעה כזאת, גברתי, משום שלא נשמעה הצעה כזאת במליאה.
שלי יחימוביץ':
בכל זאת אני מציעה.
רוחמה אברהם-בלילא:
חבר הכנסת אביגדור יצחקי, בבקשה.
אביגדור יצחקי:
אני חושב שההצעה לדון בזה בוועדה לזכויות הילד היא לא רצינית.
אביגדור יצחקי:
אני חושב שלסימבוליקה גם יש משמעות.
אביגדור יצחקי:
ביקרתי בשבוע שעבר בפרלמנט שבו חברי הפרלמנט הולכים עם סיכה.
מאיר פרוש:
אבל לא בכפייה.
יואל חסון:
יותר מזה, זה רקום על הז'קט.
גדעון סער:
ברוב הפרלמנטים באירופה לא הולכים עם סיכות.
גדעון סער:
ברוב המדינות יוצאי ברית-המועצות לשעבר לא הולכים עם סיכות.
רוחמה אברהם-בלילא:
אנחנו צריכים רק לקבוע.
יעקב כהן:
אולי נעשה משאל-עם על דבר כזה קריטי.
אביגדור יצחקי:
אני לא חושב שהצעת החוק הזאת היא לא ראויה.
אביגדור יצחקי:
היא הצעה ראויה.
אביגדור יצחקי:
יחד עם זה, צריך לבדוק את ההיתכנות של כל דבר.
אביגדור יצחקי:
חבר הכנסת מילר, גם אני מתנגד להצעה, משום שאני לא שם עליי שום דבר.
אביגדור יצחקי:
אתנגד להצעה הזאת, כי אני חושב שהיא לא פרקטית בציבוריות הישראלית, היא גם לא פרקטית בהרכב חברי הכנסת הנוכחית.
אביגדור יצחקי:
אם להצעת חוק יש היתכנות, שווה ללכת עליה.
אביגדור יצחקי:
אבל אם רואים שיש התנגדות גורפת, אני לא חושבת שכדאי להמשיך בזה.
אביגדור יצחקי:
אני מציע שוועדת הכנסת תדון בהצעת החוק, זה המקום הראוי.
אביגדור יצחקי:
אבל אני אשוחח בנפרד עם חבר הכנסת מילר.
רוחמה אברהם-בלילא:
מי בעד להעביר את הדיון בהצעת החוק לוועדת הכנסת?
רוחמה אברהם-בלילא:
ה צ ב ע ה בעד - 15 נגד - 1 נמנעים – אין 15 בעד, מתנגד אחד, אין נמנעים.
רוחמה אברהם-בלילא:
לפיכך אני קובעת שהצעת החוק תועבר לדיון בוועדת הכנסת.
רוחמה אברהם-בלילא:
בקשת הממשלה להקדמת הדיון בהצעת חוק משק החשמל (תיקון מס' 5), התשס"ז-2007, לפני הקריאה הראשונה
רוחמה אברהם-בלילא:
הנושא האחרון, בקשת הממשלה להקדמת הדיון בהצעת חוק משק החשמל (תיקון מס' 5), התשס"ז-2007, לפני הקריאה הראשונה.
רוחמה אברהם-בלילא:
קיבלתי אתמול מכתב ממזכיר הממשלה, בבקשה לפטור את הצעת חוק משק החשמל.
רוחמה אברהם-בלילא:
יסביר אותה לוועדה המנכ"ל משרד התשתיות, מר חזי קוגלר.
רוחמה אברהם-בלילא:
לשון המכתב: "אני מתכבד להגיש לכנסת את הצעת חוק משק החשמל (תיקון מס' 5), התשס"ז-2007.
רוחמה אברהם-בלילא:
בהתאם לסעיף 113(ג) מבקשת הממשלה כי ועדת הכנסת תחליט על הקדמת הדיון בהצעת החוק.
רוחמה אברהם-בלילא:
עוד מבקשת הממשלה, בהתאם לסעיף 125 לתקנון הכנסת, כי ועדת הכנסת תתיר את הקריאה השנייה והשלישית בהצעת החוק ביום הנחתה על שולחן הכנסת על-ידי הוועדה בפניה היא תידון".
רוחמה אברהם-בלילא:
חבריי חברי הכנסת, נפתח את הנושא לדיון.
רוחמה אברהם-בלילא:
ראשון הדוברים, מנכ"ל משרד התשתיות, בבקשה.
רוחמה אברהם-בלילא:
גברתי יושבת-ראש הוועדה, על-פי החוק מותר לייצר ולספק חשמל רק תחת משטר של רישיונות.
רוחמה אברהם-בלילא:
מאחר שהרישיונות הקיימים של חברת החשמל פוקעים ב-3 במארס 2007, יש צורך לחדש או להאריך את הרשימות הקיימות באמצעות התיקון לחוק שאנחנו מניחים בפניכם.
רוחמה אברהם-בלילא:
כמובן, הדבר דחוף.
רוחמה אברהם-בלילא:
אחרת זה בלתי חוקי להמשיך לספק חשמל לכלל הציבור.
דוד טל:
מה יקרה, אדוני, אם תעלו את זה ביום שני הבא?
דוד טל:
אתם לא צריכים פטור מחובת הנחה.
דוד טל:
מה הדחיפות?
דוד טל:
הדחיפות כרוכה בכך שהמשך הספקת חשמל מחייב רישיון, ובמסגרת של הרישיון שאנחנו מבקשים להעניק, אנחנו חייבים להתייחס אל המבנה שבו חברת החשמל תמשיך לפעול.
דוד טל:
זה מה שמפורט בתיקון לחוק.
דוד טל:
מה שאתה אומר, אדוני, שבכל מקרה זה יהיה מחר ולא ביום שני הבא.
רוחמה אברהם-בלילא:
היום ההצבעה בקריאה ראשונה.
דרורה ליפשיץ:
הרישיונות של חברת החשמל אמורים לפקוע בתחילת חודש מארס.
דרורה ליפשיץ:
בהתאם למבנה הנוכחי של החברה, אי-אפשר לאור הוראות החוק לתת רישיונות פעם נוספת ולהאריך את הרישיונות.
דרורה ליפשיץ:
כיוון שכך, וכדי שלא להגיע לשבוע האחרון, אנחנו מבקשים לקבל פטור משלוש הקריאות כדי להסדיר את הנושא הזה עד תחילת חודש מארס.
דרורה ליפשיץ:
ההצעה שמונחת לפניכם מדברת על הארכת הרישיונות לתקופה של ארבעה חודשים, על-מנת לסיים במהלכם את כל המשאים-ומתנים עם החברה, עם העובדים, כדי לקבוע את אופן יישום השינוי המבני באופן מדויק, כדי שנוכל לצאת לדרך.
יעקב מרגי:
למה לא עשיתם את זה עד היום?
דרורה ליפשיץ:
במהלך כל התקופה נעשו ניסיונות להגיע להסכמות עם כל הגורמים הנוגעים בדבר, ולכן לא הגשנו את זה קודם לכן, כי חיכינו להגיע להסכמות.
שלי יחימוביץ':
יש הסכמות?
שלי יחימוביץ':
אני רוצה לדעת אם הושגו הסכמות.
רוחמה אברהם-בלילא:
ברגע שתקבלי את רשות הדיבור תזכי לקבל תשובות.
דרורה ליפשיץ:
ההצעה הזאת היא להארכת הרישיונות לארבעה חודשים, על-מנת לסיים את גיבוש כל המתווה של השינוי המבני והוצאת צו באופן שיאפשר את הביצוע.
דרורה ליפשיץ:
אם המאמצים לא ישאו פרי, יש אפשרות להאריך תקופה נוספת על-מנת שנוכל בחודשים הקרובים לצאת לדרך עם הרפורמה.
יעקב מרגי:
אני מצר על כך שלא הגיעו להסכמות עם העובדים עד לרגע זה.
יעקב מרגי:
חברת החשמל גררה רגליים, הביאה את עצמה למצב הזה.
יעקב מרגי:
גברתי, חברת החשמל לא נתקעה ולא הולכת להיתקע.
יעקב מרגי:
היא תדבר עם העובדים, תגיע אתם להבנות על הזכויות שלהם.
יעקב מרגי:
תופעת ההפרטות המרתוניות שיש במדינה בלי בז"ן – אנחנו היינו צריכים להתערב.
יעקב מרגי:
מה קרה?
יעקב מרגי:
עוד חודשיים, אז יגיעו להסדר עם העובדים.
רונית תירוש:
לא יגיעו.
רונית תירוש:
אני יודעת איך זה מתנהל.
יעקב מרגי:
חברת החשמל מתנהלת כמונופול כמעט 70 שנה, לא ייתכן שעכשיו החודשיים האלה הם הכי קריטיים.