GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רוחמה אברהם-בלילא:
10 דקות למציעים ו-4 דקות לכל סיעה לאחר מכן, מי בעד?
גדעון סער:
עמדת הקואליציה הייתה 3 דקות, עמדת האופוזיציה הייתה 5.
רוחמה אברהם-בלילא:
הגענו ל-4.
רוחמה אברהם-בלילא:
11 הצביעו בעד, לא היו נמנעים ולא היו מתנגדים, לפיכך אני קובעת שזה יהיה מסגרת של דיון משולב.
רוחמה אברהם-בלילא:
10 דקות למציעים, 4 דקות לכל סיעה.
רוחמה אברהם-בלילא:
קביעת מסגרת הדיון להודעת הממשלה להעברת סמכויות לשר רפי איתן
רוחמה אברהם-בלילא:
יש לנו מסגרת דיון נוספת ואני מקריאה את מכתבו של מזכיר הכנסת אלי:
רוחמה אברהם-בלילא:
הריני להביא לידיעתך כי הממשלה מבקשת להביא לאישור הכנסת את הודעתה בהתאם לסעיף 31(ב) לחוק יסוד הממשלה, להעביר לשר רפי איתן את הסמכות הנתונה לשר האוצר לפי סעיף 30 לחוק המניות הבנקאיות שבהסדר (הוראת שעה), התשנ"ג 1993, בעניין האופציה לקבוצת BARNEA INVESTMENTS B.V .
רוחמה אברהם-בלילא:
הנושא יעלה לדיון היום, מסגרת הדיון שאנחנו מציעים היא 3 דקות.
יולי יואל אדלשטיין:
גברתי יושבת הראש, רציתי להבהיר לפני ההצבעה שבנושא של העברת סמכויות למיטב זכרוני, ויתקנו אותי היועצים המשפטיים, מדובר בדיון אישי לפי התקנון ולכן אני לא מבין מה פתאום זה עניין של ועדת הכנסת לשנות את זה לדיון סיעתי ולקבוע 3 דקות לסיעה.
יולי יואל אדלשטיין:
לסיעה יכולות להיות ועדות שונות ומנוגדות, זה לא נושא פוליטי סיעתי.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני מעריכה מאוד את בקיאותך בתקנון הכנסת, נשאל את היועצת המשפטית של הוועדה, ארבל בבקשה.
ארבל אסטרחן:
התקנון מונה מה הם הנושאים בהם יהיה דיון סיעתי וזה הממשלה, הצעת תקציב, נושאי אמון וכו'.
ארבל אסטרחן:
הנושא הזה לא נכלל בגדר אחד מהנושאים האלה אבל קובע התקנון שנושא שעשרה חברי כנסת או שתי סיעות שמספר חבריהן ביחד אינו פחות משמונה דרשו שהדיון בו יהיה סיעתי – יהיה סיעתי.
ארבל אסטרחן:
לכן אם יש דרישה כזו יהיה דיון סיעתי.
יולי יואל אדלשטיין:
ולוועדת הכנסת סמכות לאשר?
ארבל אסטרחן:
זה מנדטורי, כך קובע התקנון.
ארבל אסטרחן:
ועדת הכנסת רק תקבע את סדרי הדיון.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני מעמידה את זה להצבעה.
רוחמה אברהם-בלילא:
מי בעד מסגרת דיון סיעתי של 3 דקות לכל סיעה?
גדעון סער:
את יכולה להצביע קודם על סיעתי או אישי - - -
רוחמה אברהם-בלילא:
אני אלך לפי הראש שלך, יש לי את כל הזמן שבעולם, חבר הכנסת סער.
רוחמה אברהם-בלילא:
מי בעד דיון סיעתי?
רוחמה אברהם-בלילא:
בעד הצביעו 8, נגד 5, לפיכך הדיון יהיה סיעתי.
רוחמה אברהם-בלילא:
מסגרת הדיון לפי הצעתי היא 3 דקות, מי בעד?
רוחמה אברהם-בלילא:
8 בעד, 5 נגד, לפיכך אני קובעת שמסגרת הדיון תהיה בת 3 דקות והיא תהיה סיעתית.
רוחמה אברהם-בלילא:
קביעת ועדות לדיון בהצעות החוק הבאות: 1.
רוחמה אברהם-בלילא:
הצעת חוק להסדרת תוצרת אורגנית (תיקון) (דחיית מועדים), התשס"ז-2006, (מ/268) 2.
רוחמה אברהם-בלילא:
הצעת חוק חופש ההתאגדות והביטוי במוסדות להשכלה גבוהה, התשס"ו– 2006, הצעת חה"כ יוסי ביילין וקב' חברי כנסת (פ/1482/17).
רוחמה אברהם-בלילא:
הצעת חוק יחסי ממון בין בני זוג (תיקון-מועד האיזון), התשס"ו-2006, הצעת חה"כ זבולון אורלב (פ/276/17).
רוחמה אברהם-בלילא:
הצעת חוק יחסי ממון בין בני זוג (תיקון – מועד האיזון), התשס"ו-2006, הצעת חה"כ מיכאל מלכיאור (פ/104/17).
רוחמה אברהם-בלילא:
הצעת חוק יחסי ממון בין בני זוג (תיקון-מועד האיזון), התשס"ו-2006, הצעת חה"כ עתניאל שנלר וקב' ח"כים (פ/1897/17).
רוחמה אברהם-בלילא:
חברי חבריי הכנסת, אנחנו צריכים לקבוע ועדות להצעות החוק הבאות כאשר אני מודיעה שכל ההצעות שעומדות לפנינו הן בהסכמה.
רוחמה אברהם-בלילא:
ההצעה הראשונה, הצעת חוק להסדרת תוצרת אורגנית (תיקון) (דחיית מועדים), התשס"ז-2006, (מ/268).
רוחמה אברהם-בלילא:
הצעת החוק הזו נידונה ב-26,2,2007 כאשר נשמעו במליאה הצעות להעביר את הצעת החוק לדיון בוועדת הכלכלה או לוועדה לקידום מעמד האישה.
רוחמה אברהם-בלילא:
יושב ראש הוועדה לקידום מעמד האישה נתן את הסכמתו להעביר את ההצעה לוועדת הכלכלה, גם לאור בקשתו של יושב ראש ועדת הכלכלה, כולנו מודים לך חבר הכנסת גדעון סער שהסכמת ברוחב לב ובנדיבות.
גדעון סער:
בינתיים חודשיים וחצי החוק לא קודם בכלל.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני עוברת להצבעה, מי בעד להעביר את הצעת החוק לוועדת הכלכלה?
רוחמה אברהם-בלילא:
בעד 12, אין מתנגדים, אין נמנעים, לפיכך אני קובעת שהצעת החוק תידון בוועדת הכלכלה.
רוחמה אברהם-בלילא:
הנושא השני הצעת חוק חופש ההתאגדות והביטוי במוסדות להשכלה גבוהה, התשס"ו– 2006, הצעת חה"כ יוסי ביילין וקב' חברי כנסת (פ/1482/17).
רוחמה אברהם-בלילא:
הוצע להעביר את ההצעה לדיון בוועדת חוקה חוק ומשפט או לוועדת החינוך התרבות והספורט.
רוחמה אברהם-בלילא:
יושב ראש ועדת החינוך ביקש להעביר את הצעת החוק אליו, יושב ראש ועדת החוקה נתן את הסכמתו.
רוחמה אברהם-בלילא:
מי בעד להעביר את הצעתו של חבר הכנסת יוסי ביילין לוועדת החינוך?
רוחמה אברהם-בלילא:
בעד הצביעו 12, לא היו נמנעים ולא היו מתנגדים, לפיכך הצעתך, חבר הכנסת ביילין, תועבר לדיון בוועדת החינוך.
רוחמה אברהם-בלילא:
שלוש הצעות חוק נוספות כאשר ההצעות הללו נידונו במליאה ב-14 למרץ 2007.
רוחמה אברהם-בלילא:
הצעת חוק יחסי ממון בין בני זוג, (תיקון-מועד האיזון), התשס"ו-2006, הצעתו של חה"כ זבולון אורלב (פ/276/17), הצעת חוק גם יחסי ממון בין בני זוג (תיקון – מועד האיזון), התשס"ו-2006, הצעת חה"כ מיכאל מלכיאור (פ/104/17), ואותו נושא הצעת חוק יחסי ממון בין בני זוג (תיקון-מועד האיזון), התשס"ו-2006, הצעת חה"כ עתניאל שנלר וקב' ח"כים (פ/1897/17).
רוחמה אברהם-בלילא:
במליאה נשמעו הצעות להעביר את ההצעות לוועדת חוקה חוק ומשפט או לוועדת הכספים.
רוחמה אברהם-בלילא:
יושב ראש ועדת חוקה, חוק ומשפט מבקש להעביר את הצעת החוק אליו.
רוחמה אברהם-בלילא:
יושב ראש ועדת הכספים כמובן שנתן את הסכמתו ואני עוברת להצבעה.
רוחמה אברהם-בלילא:
מי בעד להעביר את הצעת החוק לוועדת חוקה, חוק ומשפט?
רוחמה אברהם-בלילא:
בעד 10, מתנגד 1 חבר הכנסת פרוש מיהדות התורה, לא היו נמנעים.
רוחמה אברהם-בלילא:
בקשת הממשלה להקדמת הדיון בהצעות החוק הבאות לפני הקריאה הראשונה: הצעת חוק חינוך ממלכתי (תיקון מס' 8) השתתפות רשויות מקומיות בתמיכה במוסדות חינוך מוכרים לא רשמיים, התשס"ז.
רוחמה אברהם-בלילא:
הנושא הבא, הממשלה ביקשה לפטור אותה משתי הצעות חוק כאשר הצעת החוק הראשונה היא הצעת חוק החינוך הממלכתי (תיקון מס' 8), השתתפות רשויות מקומיות בתמיכה במוסדות חינוך מוכרים לא רשמיים, התשס"ז.
רוחמה אברהם-בלילא:
מי נציג הממשלה?
אריאל דרעי:
המצב המשפטי היום הוא שחלק מהרשויות המקומיות חדלו מלהחזיק ולהשתתף באחזקה של מוסדות חינוך מוכרים.
אריאל דרעי:
באור יהודה לדוגמא בתי ספר נמצאים בלי חשמל, בירושלים יש בעיה חמורה ובמקומות נוספים.
אריאל דרעי:
הליך החקיקה התעכב במשך תקופה ארוכה בגלל התנגדות של שרת החינוך.
אריאל דרעי:
אתמול הממשלה החליטה על חקיקת החוק ואישרה אותו.
אריאל דרעי:
יש סיבה נוספת לדחיפות.
אריאל דרעי:
אנחנו עומדים לפני תחילת השנה וההנחיה של היועץ המשפטי לממשלה הייתה שלקראת סוף השנה בהתקשרויות שבין הרשויות המקומיות לבתי הספר המוכרים שאינם רשמיים, יצטרכו לעבור בדרך של תמיכה והבעיה החמורה ביותר היא בעיות המבנים, זאת אומרת שבתחילת השנה יהיו בתי ספר שישהו במבנים שלא כחוק או שיצטרכו לעבור איזשהו תהליך של פרסום קריטריונים – דבר שיעכב וייקח זמן רב.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני מודה לך, חבר הכנסת פרוש בבקשה.
מאיר פרוש:
חוק יסודות התקציב שחוקק ב-92 אמר, אחרי שההנחיות של היועץ המשפטי לממשלה, נדרשו לעשות תיקונים כדי שנדע בדיוק מתי נותנים תמיכות, תקציב וכדומה.
מאיר פרוש:
חוק יסודות התקציב אמר שיהיו שתי רשתות שבהן המדינה צריכה לנהוג כפי שהיא נוהגת בבתי הספר הממלכתיים והממלכתי דתי,
מאיר פרוש:
דהיינו החינוך העצמאי ורשת החינוך של אל המעין.
מאיר פרוש:
אבל המדינה אינה נוהגת כך.
מאיר פרוש:
משרד החינוך נוהג בשתי הרשתות האלה כפי שהוא נוהג בממלכתי ובממלכתי דתי עד כמה שאפשר אבל אי אפשר לומר שאנחנו מקבלים את המאה אחוז.
מאיר פרוש:
בשנתיים האחרונות החלו מספר רשויות מקומיות לפרש אחרת את המחויבויות שיש להם כלפי בתי הספר של החינוך העצמאי.
מאיר פרוש:
זה התחיל עם רשויות מקומיות כאשר משרד המשפטים אמר שאכן אם, חוק יסודות התקציב אמר שהחינוך העצמאי ורשת אל המעין הם כבתי ספר רגילים אבל זה עוד לא אומר שהרשויות המקומיות חייבות לתת לתלמידי אותן שתי הרשתות את אותם שירותים.
מאיר פרוש:
בעקבות כך מתברר שישנם בתי ספר שהפסיקו לתת להם חשמל, מים, הסקה, ניקיון של בתי הספר.
מאיר פרוש:
השלמה למה שהוא אומר כדי שיהיה חופף למה שהמדינה נוהגת כמשרד החינוך לגבי בתי הספר האלו.
משה גפני:
מה זה רגשי הנחיתות של ש"ס?
משה גפני:
זה חוק טוב, חוק מצוין - - -
מאיר פרוש:
כדי שיהיה שווה וחופף המדינה עם הרשויות המקומיות בא החוק הזה כהשלמה.
מאיר פרוש:
מספר ידידינו אריאל דרעי שאתמול הממשלה אישרה את זה למרות שיש חילוקי דעות בין משרד החינוך ליתר משרדי הממשלה, אחרי קריאה ראשונה הבירור הזה יעשה.
מאיר פרוש:
אבל לנו מאוד חשוב שהדבר הזה יקרה עכשיו וזה דחוף מפני שאנחנו עומדים לפני פתיחת שנת לימודים ואם לא יהיה לנו את החוק הזה הרשויות המקומיות לא ידעו לסגור אם משכירים להם מבנים עם חברות שנותנות את השירותים.
משה שרוני:
אני לא מבין, יש חוק חינוך חובה ומטילים על הרשויות המקומיות לשלם.
משה שרוני:
אני לא מבין את זה, מה קורה?
משה שרוני:
יש חוק חינוך חובה והממשלה צריכה לדאוג, נקודה.
משה גפני:
החוק הזה אומר שזה יהיה כמו בחוק חינוך חובה כמו בממלכתי.
משה שרוני:
אני רוצה להגיד פעם אחת ולתמיד, אם יש חינוך חובה, של מי התפקיד, לכולם.
משה שרוני:
אם כל יתר בתי הספר מקבלים את זה, גם אתם צריכים לקבל את זה.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני מודה לך אדוני, אני עוברת להצבעה.
רוחמה אברהם-בלילא:
מי בעד פטור מחוק הנחה?
רוחמה אברהם-בלילא:
עבר פה אחד, תודה.
רוחמה אברהם-בלילא:
בקשת הממשלה להקדמת הדיון בהצעות החוק הבאות לפני הקריאה הראשונה: הצעת חוק שירות מילואים התשס"ז-2007
רוחמה אברהם-בלילא:
הצעת החוק הבאה שהממשלה מבקשת לפטור אותה ממנה זה הצעת חוק שירות מילואים התשס"ז-2007.
רוחמה אברהם-בלילא:
יסביר אותה לוועדה חבר הכנסת, סגן השר אפריים סנה, בבקשה.
רוחמה אברהם-בלילא:
אפריים סנה: מדובר בחוק שלמעשה עבר בקריאה ראשונה בעבר ונאלץ לעבור התאמות שנגעו בעיקר מלקחי המלחמה.
רוחמה אברהם-בלילא:
השבוע יהיה יום מערך המילואים וישנה ציפייה גדולה בקרב ציבור המשרתים במילואים שסוף סוף החוק הזה יחוקק כיוון שהוא מציב כמה גדרות חשובות בנושא קריאת האנשים למילואים, הכשרתם, התחייבות לרשימת הכשירויות לאנשי המילואים ולא פחות חשוב ובעיני מאוד חשוב: תגמול אנשי המילואים.
רוחמה אברהם-בלילא:
יש חשיבות רבה שהחוק הזה שבצמוד אליו גם הולכת הצעת חוק פרטית של 41 חברי כנסת, יעבור ביום הזה בסמוך ובצמוד ליום מערך המילואים.
גדעון סער:
האם עמדת תנועות המילואים מצדדת בהצעת החוק?
אפרים סנה:
כינסתי אלי לפני כשבועיים את כל תנועות המילואים.
אפרים סנה:
יש 3 תנועות.
אפרים סנה:
יש את הפורום הוותיק של המח"טים, המג"דים והטייסים במילואים.
אפרים סנה:
עבדתי איתו על החוק הזה עוד בקדנציה הקודמת שלי כסגן שר הביטחון והפורום הזה תומך בחוק.
אפרים סנה:
שתי הקבוצות האחרות, כדי לא לחטוא בזלזול חס וחלילה, יש לי ספקות על מידת הבסיס הציבורי שהן נהנות מהם, כמו גם מאורך שירות המילואים של אלה שמדברים בשמו.
אפרים סנה:
אני לא חושב ששתי התנועות האלה, בוא נגיד ככה, גם להפגנה שהם ארגנו אתמול באו בקושי תריסר אנשים.
גדעון סער:
אתה אמון על זה ויודע יותר מכולם, מבחינת המידע שלנו כוועדה כי אותם אנשים לא פה, מה ההסתייגות שהם העלו?
אפרים סנה:
הם טוענים טענה אחת שהתגמול איננו מספיק אבל הם לא יודעים מהו התגמול כי הוא לא נקבע, הוא ייקבע בהכנת החוק בין קריאה ראשונה לשנייה.
אפרים סנה:
מה שכן, עמדנו על כך שיקובע בחוק שכל הטבה וביטוי מעשי להוקרה של מי ממשרדי הממשלה ייעשה לאנשי המילואים, שהוא יהיה מידתי ושהוא יהיה כפוף למידת ימי המילואים שהאדם עושה, לא ייחשב כאפליה.
אפרים סנה:
זו קביעה מאוד עקרונית וחשובה.
אפרים סנה:
אם למשל משרד מסוים ייתן העדפה לאנשי מילואים, לא יוכלו להגיד שזו אפליה.
אפרים סנה:
לזה הגענו בחוק.
אפרים סנה:
לפירוט לא הגענו, זה יהיה נושא לדיון.
גדעון סער:
אבל אין ספק שהחקיקה הזאת מטיבה את המצב הקיים?
אפרים סנה:
היא מטיבה ואומר לך במה היא מטיבה.
אפרים סנה:
קודם כל היא מחייבת את הרמטכ"ל לעגן בחוק את רשימת הכשירויות לאנשי המילואים דבר שיש לו משמעות יתר לאור לקחי המלחמה האחרונה.
אפרים סנה:
היא מגבילה את מספר ימי המילואים, אבל בתקרה שהיא יותר גבוהה מהתקרה של ועדת ברוורמן, וזה השינוי שעשינו פה.
אפרים סנה:
זה אומר 54 ימים ללוחם, 70 ימים למש"ק, 84 ימים לקצין ב-3 שנים.
אפרים סנה:
זה אומר שאי אפשר לקרוא לאיש מילואים אלא לצורכי אימונים או לתעסוקה, לא לכל מיני עבודות אחרות.
אפרים סנה:
העיקרון הרביעי שאמרנו אותו קודם זה עיקרון התגמול.
אפרים סנה:
בכל הדברים האלה אני חושב שהחוק משפר משמעותית לעומת המצב הקיים ויש בו בשורה לאנשי המילואים.
אפרים סנה:
יצחק גלנטי: כיוון שאני יודע שחלק מחילוקי הדעות נובע מהיחס בין מספר ימי האימונים לבין התעסוקה המבצעית.
אפרים סנה:
נכון, לפי הוורסיה הקודמת אסור היה לקרוא בכלל לאנשי מילואים לתעסוקה.
אפרים סנה:
הסתבר שהדבר הזה לא מעשי.
אפרים סנה:
לא רק שהוא לא מעשי בגלל צרכי הצבא גם מפקדי היחידות אומרים שהם מעוניינים שלפחות אחת לשנתיים שלוש הגדוד יהיה בפעילות תעסוקתית כדי לתפעל אותו במסגרת לוחמת.
אפרים סנה:
לכן בהצעה הזאת יש אפשרות אחת לשלוש שנים לקרוא לגדוד למילואים אבל גם זה תחולתו תהיה רק בגמר התקופה הנוכחית של ההתארגנות אחרי המלחמה.
רוחמה אברהם-בלילא:
הנושא הראשון על סדר היום: בקשה שלי לפטור מחובת הנחה את הצעת חוק העונשין (תיקון – שלילת תשלומים לחבר הכנסת לשעבר שהורשע בעבירה מסוג פשע), התשס"ז-2007, לפני הקריאה הטרומית.
רוחמה אברהם-בלילא:
בקשות נוספות לפטור מחובת הנחה: הצעת חוק יסוד: הכנסת (תיקון – הצהרת אמונים של חבר כנסת), הצעת חוק פ/2526/17 של חבר הכנסת דוד רותם וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)(תיקון – הפחתת מס רכישה), התשס"ז-2007, הצעת חוק פ/2520/17 של חבר הכנסת משה גפני.
משה גפני:
גברתי היושבת-ראש, האם תוכלי לשנות קצת את סדר היום ולהתחיל בסעיף על ישיבת הכנסת בשבוע שחל בו חג השבועות?
משה גפני:
אם יהיו מספיק חברי כנסת, נוכל ללכת לוועדת החוץ והביטחון.
רוחמה אברהם-בלילא:
אבל אם יהיו מספיק חברי כנסת, הרי שלא נוכל לדון בנושא שלך ומן הסתם תצטרך לשהות מעט יותר בדיון של ועדת הכנסת.
רוחמה אברהם-בלילא:
בכל מקרה, אני אשמח להיעתר לבקשתך ולפיכך הנושא הראשון שנדון בו יהיה על ישיבת הכנסת בשבוע שחל בו חג השבועות.
רוחמה אברהם-בלילא:
חברי הכנסת, בהחלטה של ועדת הכנסת נאמר: "חג השבועות יחול השנה ביום רביעי, ו' בסיון התשס"ז – 23 במאי 2007.
רוחמה אברהם-בלילא:
יום קודם הוא ערב חג השבועות.
רוחמה אברהם-בלילא:
לפיכך ישיבות הכנסת בשבוע זה יחולו בימים שני וחמישי – ד' וז' בסיון התשס"ז, 21 ו-24 במאי".
רוחמה אברהם-בלילא:
אני אקרא את מכתבו של מזכיר הכנסת אליי: "לבקשת יושבת-ראש הכנסת והסגנים מישיבתם ביום י"ט באייר התשס"ז – 7 במאי 2007, מתבקשת ועדת הכנסת לקבוע כי בשבוע בו חל חג השבועות תקיים הכנסת ישיבה ביום שני, ד' בסיון התשס"ז – 21 במאי 2007 – בלבד ולא ביום חמישי".
משה גפני:
אם לא קורים דברים דרמטיים, הכנסת לא נוהגת להתכנס באיסרו חג, במיוחד כאשר מדובר ביום שאינו יום כנסת במובן הרגיל.
משה גפני:
אם יש התפתחויות דרמטיות בניהול ענייני המדינה וכו', אין ברירה ומתכנסים באיסרו חג.
משה גפני:
בשבוע שגרתי, באמצע כנס הכנסת, כשלא נראה שהולך לקרות משהו שיש לו משמעות, אין למהר ולכנס את הכנסת באיסרו חג.
משה גפני:
מבחינת העולם היהודי מדינת ישראל היא מרכז העולם, ובעולם איסרו חג הוא יום שבתון, חג.
משה גפני:
מכיוון שאנחנו מרכז העולם היהודי, אני מבקש שלא לקיים את הישיבה באיסרו חג.
רוחמה אברהם-בלילא:
כלומר, אתה מבקש להיענות לבקשתם של יושבת-ראש הכנסת והסגנים.
משה גפני:
בהחלט.
אורי אריאל:
קראתי את מכתבה של היושבת-ראש ולא היה שם שום נימוק.
אורי אריאל:
קשה להתמודד עם בקשה שאין בה נימוק.
אורי אריאל:
אני מוכן לכבד אותה, כי לכאורה על המקום צריך להגיד או.
אורי אריאל:
קיי.
אורי אריאל:
ובזה לגמור את הדיון.
אורי אריאל:
אני לא מתאר לי שהיא והסגנים היו מבקשים משהו שאין לו היגיון.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני חושבת שחבר הכנסת גפני חידד מעט.
אורי אריאל:
שמעתי את היטב את דבריו של הרב גפני וממש התפעלתי מהיכולת להפוך – לצורך העניין הזה בעיקר – את מדינת ישראל, את ירושלים, הר הבית, למרכז העם היהודי, עד כדי כך שבגלל שהם – בגלות - עושים יום טוב שני של גלויות, אז חברי הכנסת, לאות הזדהות עם העם היהודי, ינוחו אף הם.
אורי אריאל:
זה דבר מדהים.
אורי אריאל:
זה נימוק מיוחד ואולי מתקרבים פעמי המשיח וגם מתקרבת כניסתה של דגל התורה לקואליציה.
משה גפני:
לא נכון.
אורי אריאל:
יש חלופה – נניח שאני רוצה מאוד להזדהות עם הקואליציה, גפני ואחרים, אני רוצה להציע לקיים את ישיבת הכנסת ביום ראשון, הרי יום ראשון אינו איסרו חג של שבת.
אורי אריאל:
גברתי היושבת-ראש, קיימנו דיון בראשותך והוחלט מה שהוחלט לאורך כל השנה.
אורי אריאל:
דעתי ידועה שאפשר היה להגביר קצת את קצב העבודה, יש לנו פיגור רב, לפחות בענייני חקיקה.
אורי אריאל:
אני חושב שלא נכון, לא צודק, וזה לא לתפארת הכנסת, לוותר על עוד ימי עבודה.
אורי אריאל:
לפיכך אני מבקש מאוד מחברי הכנסת להשאיר את ההחלטה על כינוס הכנסת ביום חמישי, ולחילופין - להסכים לבוא ביום ראשון ושני ואז בשאר השבוע לא נעבוד.
אסתרינה טרטמן:
כפי שאמר חבר הכנסת גפני, במסורת היהודית אסרו חג הוא ציון לחג.
אסתרינה טרטמן:
בתחילת הקדנציה דנו סביב שולחן זה בתקנון וחגי ישראל.
אסתרינה טרטמן:
אני ערה לחובה הציבורית ולמחויבות שלנו כנבחרי ציבור ולצורך שלנו לשמש אות ומופת לציבור בישראל, שלא נתפס חלילה כמתחמקים מלמלא את חובתנו.
אסתרינה טרטמן:
אני סבורה שבקשתה של היושבת-ראש היא עניינית, משום שלא אנחנו מזמנים את החגים.
אסתרינה טרטמן:
החגים הם דבר טריוויאלי, דבר שמקובל בעולם כולו.
אסתרינה טרטמן:
אני חרדה שייצא שכרנו בהפסדנו, כי יש בזה נימה של התחסדות מסוימת.
אסתרינה טרטמן:
היה ויהיו במדינה אירועים כאלה – ואני מקווה שהשקט יהיה על מקומו בשלום – שמצדיקים כינוס של הכנסת, אין לי ספק שכל אחד ואחת מחברי הכנסת ימלאו את חובתם ויתייצבו, גם אם זה יהיה באיסרו חג.
אסתרינה טרטמן:
מעבר לכך, אני נוטה לכבד את ההסכמה של היושבת-ראש.
אסתרינה טרטמן:
איני רואה סיבה להוסיף ימים.
אסתרינה טרטמן:
לי אישית זה נותן תחושה כאילו יש רצון להיות פופוליסט יותר מאשר ענייני.
אסתרינה טרטמן:
אם צריך אותנו עניינית, אנחנו פה ונמלא את חובתנו.
יולי יואל אדלשטיין:
למרות שאין לי שום בעיה אישית להגיע ביום חמישי לכנסת ואני לא מבטיח לקיים איסרו חג כאילו היה זה יום שבת, אני מציע לתמוך בבקשת יושבת-ראש הכנסת והנשיאות.
יולי יואל אדלשטיין:
זה מהנימוק הפשוט שלא מדובר ביום כנסת רגיל, אלא בכינוס מיוחד ביום חמישי.
יולי יואל אדלשטיין:
אני אגלה לכם סוד: אפילו תוכננו ישיבות מיוחדות לאותו יום ושכרנו עלול לצאת בהפסדנו אם יהיה מיעוט חברי כנסת.
יולי יואל אדלשטיין:
אני מאחל לעצמי ולכולנו שאולי תהיה לנו סיבה להתכנסות אמיתית, למרות הכוונות הנסתרות של חבר הכנסת גפני להיכנס לקואליציה.
יולי יואל אדלשטיין:
גברתי היושבת-ראש, אני חבר הנשיאות, שבין היתר היה שותף להחלטה הזאת, מבקש לתמוך בהחלטת נשיאות הכנסת.
אורי אריאל:
מה עם כינוס הכנסת ביום ראשון?
דוד אזולאי:
גברתי היושבת-ראש, אני מבקש להציע שלהבא, כדי להימנע ממצבים כאלה, כדאי להתייחס לתאריך העברי ומלכתחילה לא להגיע למצבים כאלה.
דוד אזולאי:
לו היו בודקים את התאריך העברי, לא היינו מגיעים לזה.
דוד אזולאי:
גם בתשעה באב יהיה אותו סיפור.
דוד אזולאי:
לכן אני מציע שלפני קביעת הפגרות של הכנסת ייקחו בחשבון את התאריך העברי.
דוד אזולאי:
אני תומך בהצעת היושבת-ראש על סמך דברי החוכמה שאמר חבר הכנסת גפני בעניין אסרו חג ולא בעניין יום טוב שני של גלויות.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני מודה לך על הערתך והארתך.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני מבקשת מנשיאות הכנסת שלהבא, כאשר ועדת הכנסת תדון בדברים האלה, יובא בפניה גם עניין החגים והתאריכים העבריים.
אורי אריאל:
אני מבקש להצביע גם על בקשתי לכנס את הכנסת ביום ראשון.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני לא אקיים שתי הצבעות, משום שאם הצעה אחת תתקבל ברוב, מן הסתם אותם חברי כנסת שתמכו בהצעה לא יצביעו גם בעבור השנייה.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני יכולה להצביע רק על בקשתה של היושבת-ראש שמונחת לפניי.
רוחמה אברהם-בלילא:
לא מונחת לפניי בקשה נוספת ולכן לפי התקנון אנחנו לא יכולים להצביע עליה.
רוחמה אברהם-בלילא:
מי בעד לאשר את הצעת יושבת-ראש הכנסת, דהיינו שבשבוע בו חל חג השבועות הכנסת תתכנס אך ורק ביום שני?
רוחמה אברהם-בלילא:
הצבעה בעד הצעת יושבת-ראש הכנסת – 13 נגד – 1 נמנעים – אין בקשתה של היושבת-ראש נתקבלה.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני קובעת שבקשתה של היושבת-ראש והסגנים שבשבוע שבו חל חג השבוע תתקיים ישיבה אחת של מליאת הכנסת, דהיינו רק ביום שני, ד' בסיון התשס"ז – 21 במאי 2007, נתקבלה.
רוחמה אברהם-בלילא:
בקשת חברת הכנסת רוחמה אברהם להקדמת הדיון בהצעת חוק העונשין (תיקון – שלילת תשלומים לחבר הכנסת לשעבר שהורשע בעבירה מסוג פשע), התשס"ז-2007, לפני הקריאה הטרומית.
רוחמה אברהם-בלילא:
הנושא הבא על סדר היום הוא בקשתי לפטור מחובת הנחה הצעת חוק, שלעניות דעתי כנסת ישראל נדרשת לה.
רוחמה אברהם-בלילא:
לאחר שגם חבר הכנסת גלעד ארדן הניח הצעת חוק דומה והיא אושרה בוועדת שרים לענייני חקיקה, מן הסתם אני ארצה שגם הצעת החוק שלי תידון, לפיה תישלל מחברי כנסת שהורשעו בעבירה מסוג פשע הזכות לקבלת תשלומים.
רוחמה אברהם-בלילא:
הצעת החוק שלי אפילו מחמירה יותר, עד כדי שלילת תשלום קצבה ופנסיה.
רוחמה אברהם-בלילא:
במהלך הפגרה האחרונה שמענו כולנו על החשדות החמורים נגד חבר הכנסת עזמי בשארה, שבינתיים גם התפטר מהכנסת.
רוחמה אברהם-בלילא:
רבים מאתנו חשים שמדובר לא רק בבגידה במדינה, אלא גם בבגידה במוסד הזה.
רוחמה אברהם-בלילא:
עזמי בשארה היה חבר כנסת יותר מעשר שנים, ישב עמנו במליאה, בוועדות, ולפי החשד באותו זמן הוא גם סייע לאויבי המדינה.
רוחמה אברהם-בלילא:
כשהתגלתה הפרשה הזאת גם עלה נושא התשלומים שהוא יקבל לאחר שיתפטר מהכנסת.
רוחמה אברהם-בלילא:
מבירור עם היועצת המשפטית של הכנסת עולה כי שלילה של תשלומים כמו גימלה או מענק הסתגלות מחייבים תיקונים בחקיקה ראשית.
רוחמה אברהם-בלילא:
כאמור, לפי הצעת החוק שלי אם בית המשפט הרשיע חבר כנסת, הוא יוכל בנוסף לעונש גם לשלול ממנו תשלומים לפי חוק הגמלאות, לרבות תשלומי פנסיה.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני מבקשת שוועדת הכנסת תפטור את הצעת החוק הזאת מחובת הכנסת, כדי שתוכל לבוא בהקדם האפשרי לדיון מוקדם.
רוחמה אברהם-בלילא:
יתרה מכך, על-פי בירורים שעשיתי, הכנסת מחויבת על –פי חוק לשלם לחבר הכנסת עזמי בשארה ואיננה יכולה לעכב לו כל תשלום קצבה או גימלה, כולל שישה חודשי מענק הסתגלות.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני רוצה שכל אחד מאתנו ישאל את השאלה הבאה: לאיזה מענק הסתגלות יצטרך חבר הכנסת עזמי בשארה?
רוחמה אברהם-בלילא:
האם בגלל שכרגע הוא משרת בחוץ לארץ ולא רוצה להגיע לארץ כדי להיחקר?
יולי יואל אדלשטיין:
לוקח זמן להסתגל לעבוד באל-ג'זירה.
אסתרינה טרטמן:
יש לו כבר ניסיון וותק.
יולי יואל אדלשטיין:
גברתי, אני מברך אותך על ההצעה.
יולי יואל אדלשטיין:
להזכירכם, אני נוהג תמיד להצביע נגד פטורים מחובת הנחה.
יולי יואל אדלשטיין:
אני חושב שזה תהליך מאוד מאוד נדיר שאין לו הצדקה, אבל במקרה דנן, כפי שזה נשמע, יש לו באמת הצדקה, כי האבסורד זועק לשמיים.
יולי יואל אדלשטיין:
מאחר שחקרת את הנושא, אני מבקש לדעת מה באמת אפשר לעשות.
יולי יואל אדלשטיין:
האם לא תהיה כאן טענה לרטרואקטיביות?
יולי יואל אדלשטיין:
כלומר, האם עם בשארה זה כבר אבוד או שייתכן שאם הכנסת תזדרז ותחוקק, יש עדיין סיכוי להציל קצת מכספי משלם המסים במקרה הזועק לשמים הזה?
אחמד טיבי:
מבחינת התקנון, אם אין קוורום ניתן להתחיל בדיון?
אחמד טיבי:
נדמה לי שזה בעייתי כשדנים בפטור מחובת הנחה.
יולי יואל אדלשטיין:
הקוורום נדרש רק בהצבעה.
רוחמה אברהם-בלילא:
הדרישה לקוורום הוא רק בהצבעה.
רוחמה אברהם-בלילא:
חבר הכנסת טיבי, אתה יכול להוציא את כולם, אבל יהיה קוורום להצעת החוק הזאת והבקשה שלי לפטור תתקבל.
ארבל אסטרחן:
זכויותיו של חבר הכנסת בשארה גובשו עם כניסתה של התפטרותו לתוקף.
ארבל אסטרחן:
יש תשלומים שהיו אמורים להשתלם ויש כאלה שמבחינה טכנית לוקח זמן עד שמשלמים אותם.
ארבל אסטרחן:
תקנות הגמלאות למשל מחייבות את הממונה על הגמלאות – במקרה של חבר הכנסת זה חשב הכנסת – לשלם גם מענק הסתגלות תוך שלושים יום.
ארבל אסטרחן:
שלושים הימים האלה מסתיימים ב-25 במאי.
ארבל אסטרחן:
לפיכך אין כל אפשרות חוקית לעכב תשלומים אלה.
ארבל אסטרחן:
בנוסף למענק ההסתגלות יש עוד שני סוגי תשלומים: גימלה ותשלומים נלווים.
ארבל אסטרחן:
גימלה היא זכות קניינית מאוד חזקה, כי מדובר בזכות סוציאלית.
ארבל אסטרחן:
כל שלילה של הזכות שכבר קמה לחבר הכנסת לשעבר תהיה קשה מאוד עד בלתי אפשרית, לאור היותה של זכות הקניין יסוד חוקתי.
ארבל אסטרחן:
בכל מקרה, נכון להיום הזכות קמה - או שולמה כבר או תושלם בהקדם.
ארבל אסטרחן:
הגימלה היא גימלה חודשית שתשולם לכל החיים ולגביה יכול שתופסק בשלב כלשהו, מאותו זמן ואילך, אם יתוקן החוק.
ארבל אסטרחן:
לכן לפי הצעת החוק של יושבת-ראש הוועדה, אם בית המשפט ירשיע את חבר הכנסת, הוא יכול לקבוע שהוא שולל תשלומים שונים, ביניהם גימלה.
ארבל אסטרחן:
כמובן שיצטרכו להתחשב בעניינים שונים כי הגימלה שייכת למשפחה, זו זכות סוציאלית בסיסית שקמה לאדם.
ארבל אסטרחן:
לעניין התשלומים הנלווים – שהוא העניין הבא על סדר היום – סברנו שניתן לשלול למי שיכול להשתמש בהם, כמו מי שלא נמצא בארץ.
רוחמה אברהם-בלילא:
הצבעה בעד ההצעה לפטור את הצעת החוק מחובת הנחה – 10 נגד – 2 נמנעים – אין
אחמד טיבי:
אני מבקש רוויזיה וגם לנמק את זה.
רוחמה אברהם-בלילא:
יש לנו עוד דקה לרוויזיה.
רוחמה אברהם-בלילא:
חבר הכנסת טיבי, אנא נמק את בקשתך לרוויזיה.
אחמד טיבי:
גברתי, חבל שהגשת הצעת חוק כזאת בהיותך יושבת-ראש ועדת הכנסת.
אחמד טיבי:
זו הצעה לגופו של איש, נקמנית, שיורדת למכנה המשותף הנמוך ביותר שיש ברחוב.
אחמד טיבי:
זו הצעה שמדברת לגופו של איש, חבר הכנסת בשארה, ואף הגדלת לעשות וכל הנאום שלך היה על בשארה.
אחמד טיבי:
כל הנאום.
אחמד טיבי:
כך לא מציגים הצעות חוק.
אחמד טיבי:
בכנסת לא מציעים הצעות חוק כאלה.
אחמד טיבי:
דבר אחר, בהצעת החוק שלך את אומרת "מי שהתחילו הליכים נגדו", כלומר גם מי שנחקר.
רוחמה אברהם-בלילא:
ממש לא נכון.
רוחמה אברהם-בלילא:
תקרא את הצעת החוק.
רוחמה אברהם-בלילא:
הצעת החוק מדברת על חבר כנסת שהורשע.
ארבל אסטרחן:
התנאי הוא שלא מספיק שחבר כנסת שהורשע 20 שנה אחרי שהיה חבר כנסת.
ארבל אסטרחן:
ההצעה מדברת על כך שההרשעה היא מתי שהוא אחרי שהוא היה חבר כנסת, אבל רוצים איזשהו קשר לכהונה.
אחמד טיבי:
גברתי היושבת-ראש, טוב תעשי אם לא תקבצי בהצעת החוק הזאת את יצר הנקמנות שיש לציבור.
אחמד טיבי:
לכן רצוי היה לדחות את ההצעה הזאת על הסף.
רוחמה אברהם-בלילא:
לא חשבתי שתאמר אחרת, אבל אני מכבדת את דבריך.
מוחמד ברכה:
בדרך כלל חברי כנסת טוענים נגד אקטיביזם שיפוטי.
מוחמד ברכה:
פה יש אקטיביזם פרלמנטרי – בעצם רוצים שהכנסת תהיה במקום בית המשפט.
מוחמד ברכה:
מערכת השפיטה במדינת ישראל ברורה – אדם שעבר עבירה יכול להיות מורשע ויקבל את עונשו לפי חוק.
מוחמד ברכה:
פה מנסים לייצר עונשים נלווים מעבר לבית המשפט ולהפוך את הכנסת לבית משפט.
אסתרינה טרטמן:
זה לא מה שכתוב בהצעת החוק.
מוחמד ברכה:
דבר אחר, יש פה הרשעה וגזר דין עוד לפני שבית המשפט אמר את דברו נגד חבר הכנסת עזמי בשארה.
מוחמד ברכה:
בנוסף, פנסיה אינה הטבה.
מוחמד ברכה:
פנסיה היא כסף של העובד שמפקיד לאורך שנות עבודתו.
דוד רותם:
גם המעביד מפקיד.
מוחמד ברכה:
זו זכותו של העובד, זו לא הטבה.
מוחמד ברכה:
לכן לשלול את קניינו וזכויותיו האישיות – זה לא עיתון ולא טלפון - - -
קריאה:
הוא שלל את עצם קיומו במדינה הזאת.
מוחמד ברכה:
גברתי היושבת-ראש, אני חושב שהיה מיותר לחלוטין שתיצמדי לחבר הכנסת ארדן מהליכוד, את בכל זאת חברה במפלגת שלטון שאמורה להיות אמונה על אמות מידה סבירות ונורמליות, גם בעתות משבר, הרי זה המבחן האמיתי.
מוחמד ברכה:
להיות הגון בימים רגילים זה הקל בקלים.
מוחמד ברכה:
אני חושב שאין מקום להצעת חוק כזאת.