GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ארבל אסטראחן:
בפיצול הדיוני לוקחים את חוק ההסדרים, מעבירים אותו לוועדות השונות ובסופו של דבר הכול עולה במקשה אחת למליאה לקריאה שנייה ושלישית, זה אכן מה שהיה בשנים האחרונות.
ארבל אסטראחן:
העניין הנוסף הוא הפיצול המהותי שמופיע כאן בסעיף 133 ט"ז, שמתחיל בעמוד הראשון, זה משהו שהשנה קרה לראשונה.
אביגדור יצחקי:
זה קרה בעבר.
יולי יואל אדלשטיין:
זה חזר לוועדת הכספים ומשם עלה למליאה.
אביגדור יצחקי:
בפיצול מהותי את מתכוונת למשל להוצאה - - זה היה גם אז.
רוחמה אברהם-בלילא:
לא משנה, זה לא כתוב.
אביגדור יצחקי:
תמיד זה היה, גם כשהייתי מנכ"ל משרד ראש הממשלה ב- 2002.
רוחמה אברהם-בלילא:
גם אם זה היה, זה לא היה מעוגן בתקנון.
רוחמה אברהם-בלילא:
זה רק מראה שצריך לעגן את זה בתקנון.
אביגדור יצחקי:
פיצול מהותי יכולה לעשות גם ועדת הכנסת וגם ועדה - - -
ארבל אסטראחן:
זה החידוש.
ארבל אסטראחן:
מה שהיה עד היום שוועדת הכנסת הייתה מחלקת את החוק בין הוועדות והוועדות השונות היו מחליטות האם הן מחזירות את הכול כמקשה אחת לחוק ההסדרים או שמפעילות את סמכותן לפי סעיף 121 ומחליטות לפצל נושאים, זה מה שאומר חבר הכנסת יצחקי.
ארבל אסטראחן:
מה שמוצע כאן זה משהו שמונהג רק השנה בפועל ללא עיגון בתקנון, הוא שוועדת הכנסת, כשהיא תקבל את החוק אחרי הקריאה הראשונה, תחליט איזה נושאים היא מציעה למליאה לפצל פיצול מהותי, הנושאים האלה יוצאו מחוק ההסדרים ולא יחזרו אליו, הם יעברו לוועדות כהליך חקיקה רגיל.
ארבל אסטראחן:
זה מה שלא היה קיים, כי עד היום פרשו את סעיף 121 כמאפשר לוועדה שנושא עבר אליה להחליט שהיא מציעה לוועדה לפצל.
ארבל אסטראחן:
כאן מוצע שוועדת הכנסת, כשהחוק עובר אליה, כל החוק כולו עובר אליה אחרי הקריאה הראשונה, היא תוכל לעשות שני דברים, אחד לפצל פיצול מהותי מתוך החוק של נושאים מסוימים ולהעביר את זה לוועדות להמשך חקיקה רגיל, דבר שני, להחליט על נושאים מסוימים שיישארו בתוך חוק ההסדרים אבל יעברו לדיון בוועדות.
דוד אזולאי:
למה בכלל צריך להביא את זה ישר לקריאה ראשונה במליאה, למה לא להביא אותו לפני הקריאה הראשונה במליאה לוועדת הכנסת.
דוד אזולאי:
זה הכוח של הוועדה, להביא את זה לפה ופה אנחנו נחליט איזה סעיפים ייכנסו ואיזה לא ייכנסו כי אחרת מה הועילו חכמים בתקנתם?
דוד אזולאי:
ברגע שזה בא למליאה המליאה מצביעה על כל חוק ההסדרים, כל מה שרצו הכניסו לתוכו - - -
רוחמה אברהם-בלילא:
ראית מה היה בסאגה האחרונה, אמנם זה הגיע לקריאה ראשונה, הוועדה החזיקה את זה כאן חודש עד שזה הגיע להסכמה עם האוצר ללכת לתהליך חקיקה רגיל ומה ירד מסדר היום , לא המשכנו בתהליך החקיקה, ואתה צודק בעצם העובדה שאתה אומר, בואו נקדים תרופה למכה ונעשה את זה לפני.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני בעד, ולמרות שאנחנו בקואליציה אנחנו רוצים לעשות שינוי, אבל בואו נודה על האמת, השינוי הזה כרגע, לא סתם הממשלה האוצר וכל אחד אחר, היה מוכן ללכת על זה, אני הולכת פרה פרה ורוצה קודם כל לקבוע את המסגרת, את הכללים בתקנון.
רוחמה אברהם-בלילא:
קודם כל נכניס את זה לתקנון אחרת נראה, אם יהיה צורך בשינוי חקיקה, תהליך חקיקה של שינוי חוק כזה, נציע הצעה כהצעת ועדה ונמשיך עם זה הלאה.
רוחמה אברהם-בלילא:
ההצעה שלי היא קודם כל להתקדם למסגרת.
דוד אזולאי:
כדי להגיע להצעה שלך הייתי מתחיל בהצעה שלי, אחר כך תבוא הפשרה, היום ישנה סיטואציה מסוימת, קונסטלציה שקיימת, אני לא יודע מה יעלה לדיון, לכי תדעי מה יקרה, יש משמעת קואליציונית וכולם מחויבים למסגרת הקואליציונית, ואז כולם יצטרכו להצביע אם רוצים ואם לא, אנחנו מכירים את זה , היינו בסרט הזה.
דוד אזולאי:
לכן אני פונה אליך שתשקלי את זה שוב, אנחנו נכתיב למשרד האוצר מה יבוא לחוק ההסדרים ומה לא יבוא.
דוד אזולאי:
פה במקום הזה ייקבע הדבר הזה, ולא שם יקבעו את הדברים ולא אחרי שזה יבוא למליאה ויעבור בקריאה ראשונה ואז נוריד את זה לכאן לקריאה שנייה ושלישית, לפני הקריאה השנייה והשלישית נקיים את הדיונים.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני מודה שזו הצעה שמאד הייתי רוצה לעשות אבל אני ריאלית, אני הייתי היחידה מהקואליציה שהצביעה נגד לאורך כל ההצבעות שהיו בחוק ההסדרים בכל מקרה, הקואליציה הנחיתה את הפטיש הכבד שלה וכולם הצביעו למרות שלא רצו, ואנחנו ניהלנו פה מאבק עיקש מאד.
דוד אזולאי:
אני מסכים ואין ספק שזו הייתה פעולה מבורכת, אמרתי את זה במליאה.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני רוצה לקבע את הפעולה המבורכת הזו קודם כל.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני לא פוסלת את ההצעות ולא אומרת שבא לציון גואל עם מה שכתוב כאן, בהחלט לא, אבל את כל המהלך האחרון זה מקבע בצורה יותר מסודרת וזה מה שאני מתיימרת לעשות.
רוחמה אברהם-בלילא:
לאחר שהיועצת המשפטית תסיים להסביר, כדי להתקדם עם זה נקריא סעיף סעיף ונאשר את זה, אני לא מתכוונת לאשר היום הכול, הוועדה תהיה עד 10:45 אבל מה שנספיק היום בסדר ואם לא נספיק אז נתאם עוד ישיבה ביום שלישי הבא.
ארבל אסטראחן:
יש גם הצעות לקבוע מלכתחילה מה יוכל לכלול חוק ההסדרים.
ארבל אסטראחן:
מדובר בדברי חקיקה שחלק מהם כבר הונחו.
רוחמה אברהם-בלילא:
חבר הכנסת כץ, אני קוראת אותך לסדר.
ארבל אסטראחן:
יש הצעת חוק שחתומים עליה כמה עשרות חברי כנסת שקובעת שממשלה תוכל לפנות לחוק ההסדרים רק בנושאים הקשורים באופן מהותי לחוק התקציב, שזה לא יכלול תיקוני חקיקה שמבטלים חוקים וכו'.
ארבל אסטראחן:
אלה תיקונים שמחייבים חקיקה ראשית.
ארבל אסטראחן:
בשלב הזה של התקנון מה שאמרתי זה מה שמוצע.
דוד אזולאי:
את יודעת כמה זמן ייקח עד שהחוק הזה יעבור , אם יעבור.
דוד אזולאי:
אם אנחנו מגיעים לפתרון הזה פה, לא צריכים את כל החוקים האלה.
ארבל אסטראחן:
בתקנון אי אפשר לקבוע הוראות שיחייבו את הממשלה מה לכלול ומה לא לכלול בהצעת חוק.
ארבל אסטראחן:
לכן פעלו חברי הכנסת לחקיקה ראשית.
ארבל אסטראחן:
כמו שאמרתי, התקנון מדבר על הנושא הזה שמסמיך את ועדת הכנסת בנוסף לכל אחת מהוועדות, לעשות פיצול מהותי להצעת חוק ההסדרים ופיצול דיוני באופן שיאפשר דיון אמיתי ומעמיק בפרקים של הצעת החוק.
ארבל אסטראחן:
עניין נוסף שמוצע לקבוע פה, שהדיון בקריאה השנייה יתחיל רק אחרי שהצעת החוק כולה הונחה על שולחן הכנסת, כי בעבר היו מקרים שהניחו רק חלק קטן מהצעת החוק והחלו בדיון בקריאה שנייה, דבר שהיה לא תקין.
ארבל אסטראחן:
מוצע שבקריאה השנייה יציגו את החוק כל יושבי ראש הוועדות שדנו בה.
רוחמה אברהם-בלילא:
גם הסוגיה הזו של ראשי ועדות שעולים ומציגים הייתה ואנחנו מציעים לקבל את זה.
ארבל אסטראחן:
אלה עיקרי הדברים שעלו, בעיקר לחזק את מעמדו של חבר הכנסת הבודד להצביע על חוק הסדרים באופן נפרד על נושאים שונים וללמוד ולהבין את הנושאים שבפנינו.
אביגדור יצחקי:
אני רק מבקש שבהתלהמות שלנו על חוק ההסדרים לא נשפוך את התינוק עם המים.
קריאה:
מרגישים שהיית פעם פקיד ממשלתי.
אביגדור יצחקי:
היסוד של חוק ההסדרים שנוצר בשנים האחרונות לא דומה ליום שבו החליטו עליו, עם זה אני מסכים.
אביגדור יצחקי:
נוצר מצב שבו מדינה רוצה לעשות פורמה ומדינה יודעת שעל כל מה שהיא רוצה לעשות היא צריכה לשלם.
אביגדור יצחקי:
יש נוהל כזה שהוא נוהל נפסד בעיני, שאני חושב שהוא לא צריך להיות, אבל ידוע שכל דבר שהממשלה רוצה, באים חברי הכנסת ואין לזה קשר לסיעה לאופוזיציה או לקואליציה ואומרים אם אתם רוצים את ההצבעה, תשלמו.
אביגדור יצחקי:
אני קודם כל מציע שרפורמות שאנחנו לא שלימים אתם, לא לקבל שום דבר בשביל להעביר אותם, להעביר רק רפורמות שאנחנו שלימים אתם.
אביגדור יצחקי:
נוצר מצב שבו לאט לאט הגוף המבצע יצר מצב שבעצם בסוף הוא שם הכול בחבילה אחת ומתדיין בסוף פעם אחת על נושא התשלום.
אביגדור יצחקי:
זה לפי דעתי דבר שאסור להפסיק אותו, זה דבר שצריך להמשיך אותו, הוא אומר שבסופו של הרפורמות המתוכננות לשנה הבאה פלוס התקציב יעברו בהצבעה אחת מרוכזת במליאת הכנסת.
אביגדור יצחקי:
אבל, יש מצב שבו מגיעים למצב שנושאים מאד מהותיים, שיש להם השלכות מאד כבדות ובעיות כבדות שצריך לדון בהם, לא נותנים פרק זמן מספיק לדון על מנת שכל הדיונים בעניין ימוצו.
אביגדור יצחקי:
לכם הדגש שצריך לשים, מעבר לחיזוק הוועדות והחלוקה לוועדות שזה בסדר גמור וגם עשינו לפני זה, בסופו של דבר לא היה חוק הסדרים אחד בתקופה מהיום שאני מכיר את הכנסת הזו, שנכנס ויצא באותה צורה.
רוחמה אברהם-בלילא:
תזכור מה היה ב- 2003?
אביגדור יצחקי:
הייתי ב- 2003 ואני אומר לך שיושבי ראש ועדת כספים לדורותיהם, כולל השר הירשזון היום, עשו בחוק הזה מימין ומשמאל והעבירו וזזו וכל מה שאתם רוצים.
אביגדור יצחקי:
לכן אני חושב שצריך להכריח את הממשלה לעשות את הדברים הבאים, כל מה שקשור לתקציב המדינה ויש לו השפעה תקציבית חד משמעית יובא בלוחות הזמנים כפי שהוא מובא היום עם המלצה ללכת על תקציב רב שנתי שניתן לשינוי לאחר מכן בצורה כזו או אחרת מידי שנה על פי ההתפלגויות ואת כל מה שקשור לרפורמות להניח בסדרי גודל של בית ארבעה לששה חודשים לפני תום השנה ומה שלא יונח - - -
רוחמה אברהם-בלילא:
אתה אפילו מקצין את ההצעה שלנו.
אביגדור יצחקי:
מה שלא יונח עד ארבעה או חמישה חודשים לפני היום שבו מצביעים על התקציב, 31 בדצמבר, לא נכנס לחוק ההסדרים.
אביגדור יצחקי:
זה מחייב ועושה שני דברים, דבר אחד מאפשר דיון מעמיק ורציני באותם נושאים שאנחנו רוצים לעשות בהם דיונים מעמיקים ורציניים.
אביגדור יצחקי:
יותר מזה, זה מונע את כל הסיפור של העיזים מלמעלה ועד למטה.
אביגדור יצחקי:
העיזים, אנחנו יודעים שהן קיימות ואנחנו יודעים שמכניסים אותם ואנחנו מכירים את הגזזת שמופיעה כל שנה ואנחנו מכירים את כל שאר הנושאים שמופיעים כל שנה ואנחנו גם יודעים מראש שהם גם לא יהיו בסוף, שני הצדדים יודעים שהדברים האלה לא יהיו בסוף.
רוחמה אברהם-בלילא:
השינוי המבני של תאגידי קופת חולים.
אביגדור יצחקי:
אני לא מתווכח על המהות, יכול להיות שהוא טוב יכול להיות שהוא לא טוב, הנושא של תאגידי מים, אחרי שרפורמה אחת של תאגידי מים נכשלה, את היית סגנית שר הפנים ויודעת מה לא עשינו בשביל לשכנע אנשים שייקחו את זה ויגדילו את תאגיד המים, היא נכשלה כישלון חרוץ כי בסופו של דבר כל רפורמה שלא לוקחת בחשבון את האינטרסים של הגופים הקשורים בה, וקודם כל את האינטרסים של הצרכנים, לא תצלח.
אביגדור יצחקי:
היה פה ניסיון לכפות על שלטון מקומי מה שבחיים לא הצליחו להביא עליו, לאגד שמונה ערים בתוך תאגיד מים.
אביגדור יצחקי:
לכן אני חושב שהכנסת וחברי הכנסת לא מספיק מעורבים בקשר בין הרשות המבצעת לגורמים האינטרסנטיים.
אביגדור יצחקי:
אני חושב שתפקידה הוא לא לבוא ולהכריע אבל בהחלט להביע דעתה, לנסות לגשר בין הצדדים ולהגיע לדברים מוסכמים.
אביגדור יצחקי:
ההוצאה לפועל דרך אגב, בגלל שיש יושב ראש ועדת חוקה כזה פדנט ששם לב לכל דבר, דנו בזה עוד ועוד ובסוף זה לא יהיה אבל כל נושא קופות החולים, תאגידי המים כל מה שפוצל...
אביגדור יצחקי:
אני חושב שזו צריכה להיות רוח החוק, מהות החוק.
אביגדור יצחקי:
עשית יום עיון מאד מוצלח, פרופסור יעקב נאמן הביא את ההצעה בשמו, ביקשתי גם להניח את הדברים כפי שנראים מזווית עינו על שולחן הוועדה וכל הדברים האחרים, אין לי שום בעיה עם החלוקה והעיגון והעלייה של יושבי ראש ועדות, אלה כבר דברים שהם יותר בטכניקה ובחיזוק המעמד של הכנסת.
אביגדור יצחקי:
בסך הכול אני חושב שזו צריכה להיות רוח הדברים ועל פי זה אנחנו צריכים לפעול.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני מציעה את הדבר הבא כדי להתקדם, אנחנו נתחיל להקריא על מה אנחנו כן מסכימים ואת השינויים שהעלית תכניס היועצת המשפטית של הוועדה לדיון הבא כדי שנוכל להכניס את הניסוח.
שרון גמבשו:
בהמשך לדברים שאמר יושב ראש הקואליציה, כולנו זוכרים שבדצמבר הגיע השר הירשזון, אני חושב שבצעד חריג פעם ראשונה שהיה מוכן לפתוח את כל הנושא של תהליך חוק ההסדרים לדיון עם הכנסת.
שרון גמבשו:
הוא הצהיר, וחבר הכנסת יצחקי היה שותף לעניין הזה, ואני חושב שבאמירות שלו היו גם כוונות רציניות ולא רק אמירות בעלמה.
שרון גמבשו:
לכן יש לנו קצת תחושה ...
רוחמה אברהם-בלילא:
חיכיתי הרבה זמן.
רוחמה אברהם-בלילא:
מחודש דצמבר עברו כאר
רוחמה אברהם-בלילא:
בעה חודשים, התחייבתי שיוקם, אני אביא את זה לדיון בוועדה.
אורי אריאל:
לא הגיע אליך המכתב?
אורי אריאל:
איך זה יכול להיות?
שרון גמבשו:
קודם כל אני אדאג שהמכתב יגיע, אני אבקש מלשכת השר שלפחות ידברו אתך בעניין הזה כי יכול להיות שכן תגיעו להסכמות, אני חושב שזה ראוי יותר, במיוחד ששר האוצר הצהיר וגם חבר הכנסת יצחקי בעניין הזה.
שרון גמבשו:
זה יותר מחודש וחצי ואני חושב שזה צעד משמעותי שאף פעם לא היה כמוהו, זה כמעט ארבעה חודשים.
שרון גמבשו:
צריך לזכור שתאריך בניית התקציב בחוק ההסדרים הוא תאריך מורכב המתבסס על נתוני ביצוע וכיוצא בזה של השנה הקודמת.
שרון גמבשו:
אנחנו מתחילים את העבודה אצלנו בסביבות חודש אפריל, כשיש לנו בסיס נתונים מסוים ואז אנחנו במרתון, שחבר הכנסת יצחקי מכיר אותו מהצד של הממשלה כדי להגיע ביולי לאישור של ממשלה ובספטמבר לאישור של כנסת, זה משהו שכמעט בלתי אפשרי.
רוחמה אברהם-בלילא:
אז מה הבעיה לעגן את זה בחקיקה?
שרון גמבשו:
אני חושב שקרו פה שני דברים שיכול להיות שנצטרך לעגן אותם אני רק אומר שיש עוד כמה דברים ברמה של עקרונות שצריך לעגן אותם ברמה הכי גבוהה, שר האוצר ואנשי הכנסת, ואחר כך נפרוט את זה ולא ההפך, זו הגישה שלי.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני לא יכולה לעשות את זה.
שרון גמבשו:
אני רק מבקש שתשקלו את זה ואני אבקש משר האוצר שייצור אתך קשר בעניין.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני מכבדת את שר האוצר מאד - - -
אביגדור יצחקי:
הערה אחת, לפי דעתי לא נכון להביא תקציב לפני 31 באוקטובר כי יש הרבה שינויים במשק יש הרבה שינויים בעולם, התקציב צריך להיות הכי עדכני שאפשר ולכן צריך לפצל לחלוטין בין הרפורמות לבין התקציב כי להביא תקציב ביוני שמונח על שולחן הממשלה ביולי, אין לו בכלל קשר למה שיקרה שנה הבאה, ואתה תצטרך לעשות בו עוד מאה שינויים.
אביגדור יצחקי:
לכן אני אפילו הייתי מקצר לך את זמן הנחת התקציב ל- 30 בנובמבר ולתת חודש בלבד לדון רק בתקציב ואת כל הדברים להגיש קודם כי התקציב צריך להיות הכי סביר למה שקורה ויכול להיות שבספטמבר חס וחלילה פורץ משהו שמשפיע על התקציב בצורה בלתי רגילה והכול מתהפך.
שרון גמבשו:
באופן עקרוני אתה צודק, אם ניתן היה להעביר את הכול חודש לפני ולאשר את זה וגם להגיע למשרדים אחר כך ולעשות את העבודה הטכנית, צריך לזכור בנושא התקציב שיש לנו בעיה מאד גדולה כי להבדיל מחוק ההסדרים שעובר או לא עובר ב- 31 בדצמבר ואחר כך זו בעיה של חקיקה שבדרך כלל יש גם זמן יישום ותאריך תחולה של חוק, בתקציב יש עבודה טכנית מאד גדולה אחר כך מול המשרדים.
שרון גמבשו:
יצירת תחולות תקנות וכו', לכן אנחנו חייבים משך זמן סביר ואי אפשר לדחוק את זה לסוף התקופה.
שרון גמבשו:
חוץ מזה, שלפחות לשיטתנו אני יודע שאין לנו הסכמה בעניין הזה, אבל לפחות בשיטתנו חלק ניכר מחוק ההסדרים קשור ותלוי בנימים לחוק התקציב.
רוחמה אברהם-בלילא:
ממש לא.
רוחמה אברהם-בלילא:
לא בחוק האחרון ולא לפני כן.
שרון גמבשו:
אמרתי מראש שאני יודע שיש בינינו אי הסכמה ויש פה גבול אפור שצריך החליט איפה הוא עובר אבל לשיטתנו חלק ניכר, לא הכול, כן קשור וההפרדה הזו היא הפרדה בעייתית מבחינתנו, אבל אלו דברים שעוד אפשר לשבת ולדבר עליהם.
רוחמה אברהם-בלילא:
איפה קיימת בעיה שייכנס פרק מיוחד בתקנון הכנסת בסוגיה הזו?
שרון גמבשו:
לא אמרתי.
רוחמה אברהם-בלילא:
אז אני רוצה להתייחס לזה.
רוחמה אברהם-בלילא:
עד עכשיו כל מה שנכתב בהצעה הזו למעשה מוציא לפועל את מה שהיה בחוק ההסדרים האחרון ולפניו, כך שאין משהו שהוא יוצא דופן.
שרון גמבשו:
לא בדיוק, לא רציתי להיכנס לפרטים אבל מילה אחת אני אומר על זה, בעניין המהותי, ברגע שנוסחו פה סעיפים או קריטריונים מאד מובהקים שלא משאירים בסופו של דבר שיקול דעת לחברי כנסת וקובעים איזה סעיפים ייכנסו ואיזה לא, אני חייב לומר לך שהתחושה שלי שאם נכניס את הקריטריונים לבחירה של מה נכנס ומה לא נכנס לחוק ההסדרים, אם הייתי מעביר את חוק ההסדרים של 2007 במבחן של הקריטריונים האלה, נראה לי שבסוף היינו נשארים עם כלום, לכן אני אומר שאל לנו לשפוך את התינוק עם המים.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני אאפשר עוד כמה משפטים ולאחר מכן אני רוצה להצביע להכנסת פרק מיוחד לתקנון הכנסת שייקרא חוק ההסדרים.
רוחמה אברהם-בלילא:
אנחנו נצביע על הוספת פרק שביעי 3 לתקנון הכנסת, על ההגדרות, וכל מה שמופיע בדף הראשון, סעיף 1 – 133יב', 133 יג', 133יד'.
דלית דרור:
חוק ההסדרים הוא חלק אינטגראלי של מדיניות כלכלית שהתקציב מייצג אותה.
דלית דרור:
גם אם אף אחד לא מתלהב ממתכונת החקיקה הזו, זה איזשהו כורח מציאות שנובע ממידה מסוימת של חוסר יציבות שלטונית ובמידה מסוימת משקל נגד לחקיקה פופוליסטית שהיו שנים שהייתה פה מאד נפוצה.
דלית דרור:
מבחינת היועץ המשפטי לממשלה צריך לנקוט בחוק ההסדרים בגישה מצמצמת מרסנת, הוא בוחן, יושב עם אנשי האוצר מראש עם יושב ראש אגף התקציבים, הם ממיינים וממפים את הנשואים לפי מבחנים של זיקה מהותית.
אורי אריאל:
בחוק ההסדרים של 2006 היועץ המשפטי אישר את כל העיזים.
דלית דרור:
הוא בוחן גם את התהליך וגם את התכנים ואת הזיקה המהותית לתקציב ולמדיניות הכלכלית וגם את התמונה הכוללת הכמותית שהצטמצמה בשנים האחרונות.
דלית דרור:
באשר לשלב הכנסת, בית המשפט העליון בפסק דין ארגון מגדלי העופות, קרא לכנסת להסדיר את הדברים.
דלית דרור:
אי אפשר להתעלם מזה הגם שלא יצא צו מוחלט יש ביקורת מאד נוקבת של השופטת בייניש על תהליך שנעשה בכנסת שאיננו מאפשר דיון ממצה ומעמיק ולכן קרא לכנסת להסדיר את הדברים.
דלית דרור:
מבחינת הממשלה, אמות המידה שמפורטות בהצעה לתיקון התקנון הזו, הן מחמירות מאד.
דלית דרור:
זו מסננת שאני לא ידועת מה יכול עדיין לצאת ממנה ולהמשיך את דרכו, אני מדברת למה שהיום קבוע ב- 133 טז' (ב), אלה אמות מידה מאד מחמירות.
רוחמה אברהם-בלילא:
אמרתי שאני מצביעה רק עד 133 יד', אם את רוצה להתייחס להמשך בישיבות הבאות, או רוצה להביא הצעה לשינוי לגבי המשך הסעיפים, אני אשמח לשמוע.
רוחמה אברהם-בלילא:
כרגע בגלל לוח זמנים קצר אני רוצה לשמוע את יואל בריס לפני שאפנה להצבעה.
רוחמה אברהם-בלילא:
בסך הכול, על שלושת הסעיפים כפי שהגדרתי בהתחלה, אני לא רואה שיש בעיה מיוחדת אני רק רוצה להתקדם.
יואל ברייס:
לדעתי יש הרבה מה להגיד, במקרה ארגון מגדלי העופות, חלק מהדברים שהטרידו מאד את בית המשפט מצאו את פתרונם בדרך אבולוציונית.
יואל ברייס:
למעשה ההתפתחות של חוק ההסדרים, שאני מלווה אותה מזה 13 שנה, יש בה התפתחות אבולוציונית, לפעמים זה מתקדם כך ולפעמים לכיוון אחר אבל צריך לתת לאבולוציה הזו להתקדם.
רוחמה אברהם-בלילא:
אבולוציה שמתקדמת 22 שנים?
יואל ברייס:
היא מתקדמת למצב שבו חוק ההסדרים האחרון - - -
רוחמה אברהם-בלילא:
בחוק ההסדרים האחרון, אם יושב ראש הקואליציה לא היה איתן בדעתו ויחד אתי, לא היה קורה שום דבר וחוק ההסדרים היה נשאר כפי שהיה במהלך 22 השנה האחרונות.
רוחמה אברהם-בלילא:
תתייחס בבקשה לשלשות הסעיפים שנקבתי בהם.
יואל ברייס:
לפני כן אני רק אשלים משפט, ארגון מגדלי העופות מתייחס לחוק הסדרים ספציפי אחד שהיה באמת הקיצוני שבהם.
רוחמה אברהם-בלילא:
אנחנו יודעים מה היה אני רוצה את ההתייחסות לשלושת הסעיפים.
יואל ברייס:
לעניין שלושת הסעיפים האלה ההערה המרכזית שלי היא לסעיף 133 יד', לגבי שלילת סמכות ועדת הכנסת, היום לוועדת הכנסת יש סמכות לפטור מחובת הנחה, לא ראיתי תקדים אחר בתקנון ששוללים לחלוטין מוועדת הכנסת את שיקול הדעת.
רוחמה אברהם-בלילא:
תכניס את השינוי שוועדת הכנסת בסופו של דבר תחליט אם לתת לזה מראש פטור מחובת הנחה כן או לא.
יואל ברייס:
יכול להיות מצב באופן תיאורטי שממשלה הניחה תקציב והתקציב לא עבר ובסופו של דבר נהיה 30 במרץ לא הונח תקציב חדש והממשלה תיפול בגלל סעיף 133 יד'.
רוחמה אברהם-בלילא:
כל המטרה של הכנסת הסעיף הזה הייתה בראש ובראשונה לחזק את מעמדה של הכנסת.
רוחמה אברהם-בלילא:
כאשר הממשלה מניחה הצעת חוק תקציב פלוס חוק הסדרים, ישנם מקרים שוועדת הכנסת מביאה את זה להצבעה ומחליטה לפטור מחובת הנחה אבל אנחנו מדברים על פטור מחובת הנחה של 48 שעות אחרי הכנסת יקבלו אתה חוק הזה ויהיה להם משהו לעיין לפני מה שהם מצביעים ולא על עיוור.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני לא רוצה לשלול את שיקול הדעת.
אביגדור יצחקי:
אבל זה שולל את שיקול הדעת.
אורי אריאל:
תודה על העבודה הזו שארכה חודשים, דבר שני, אני שמח ששמענו את שרון ואת דלית, אני לפחות השתכנעתי שחייבים להריץ את התיקונים בתקנון הזה בוודאי שיש דברים שצריך לשנות או להתאים וזה בסדר, היועץ המשפטי עבר על כל חוק ההסדרים ויש שם דברים שאני חושב שהם בלתי נסבלים בשום אמת מידה בחוק הסדרים, הם נכנסו כי הם עיזים.
אורי אריאל:
לכן אני מציע ליושבת ראש לזרז את קצב העברת התקנון הזה, אני חושב שצריך אותו ויגיע היום שזה יהיה גם בחקיקה.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני מודה לך, אני רוצה לעבור להצבעה על הוספת פרק שביעי 3
פרק שביעי 3:
מי בעד?
נמנעים:
הסעיף אושר.
לנושא הבא:
133יב' הגדרות בפרק זה-
יואל ברייס:
יש לי הערה קטנה, אם תתקבל ההצעה של חבר הכנסת יצחקי יכול להיות שצריך לעדן פה ולעשות שתי הגדרות.
יואל ברייס:
היום זה רק חוק הסדרים אבל אם אני מבין נכון את ההצעה, יש חוק הסדרים שהוא חוק התאמות כמו שיש בקונגרס האמריקאי שיש שם חוק התכנית הכלכלית, אנחנו נתפסים לחוק ההסדרים כי זה השם שנתפס.
רוחמה אברהם-בלילא:
תשמור את ההערה הזו לכשנגיע לסעיף הזה.
רוחמה אברהם-בלילא:
מי בעד 133יב'?
רוחמה אברהם-בלילא:
133ג' תחולה.
רוחמה אברהם-בלילא:
הצבעה
רוחמה אברהם-בלילא:
לגבי 133יד' הנחה על שולחן הכנסת, היועצת המשפטית מעירה הערה שצריך לתת עליה את הדעת, שלגבי לקחת את שיקול הדעת סביב ועדת הכנסת יכול להיות רק שנניח חוק ההסדרים מובא והתקציב בחודש פברואר או מרץ שאז יש מצב שבו יש דחיפות יתר.
אביגדור יצחקי:
אני מציע שלא נצביע על זה עכשיו.
רוחמה אברהם-בלילא:
תחשבו על זה.
רוחמה אברהם-בלילא:
תודה רבה לכולם הישיבה נעולה.
משה שרוני:
בוקר טוב חברי הכנסת, נא לשבת, אני רוצה להתחיל בישיבה.
משה שרוני:
אני פותח את ישיבת ועדת הכנסת, הנושא הראשון על סדר היום: קביעת מסגרת הדיון להצעות להביע אי אמון בממשלה.
משה שרוני:
אני מציע להמשיך באותה מסורת של עשר דקות ושלוש דקות.
משה שרוני:
עשר דקות למגישי ההצעות ושלוש דקות לכל סיעה.
משה שרוני:
מי בעד ההצעה ירים את ידו.
משה שרוני:
הצבעה בעד - רוב נגד – אין נמנעים – אין ההצעה התקבלה.
משה שרוני:
ההצעה התקבלה, עשר דקות למגישי ההצעות ושלוש דקות לכל סיעה.
משה שרוני:
ב.
משה שרוני:
בקשת שר האוצר להקדמת הדיון בהצעת חוק להגדלת שיעור ההשתתפות בכוח העבודה ולצמצום פערים חברתיים (מס הכנסה שלילי, פנסיה חובה, הפחתת שיעורי המס ותיקוני חקיקה), התשס"ז -2007
משה שרוני:
חברים, אנחנו עוברים לנושא הבא:
משה שרוני:
בקשת שר האוצר להקדמת הדיון בהצעת חוק להגדלת שיעור ההשתתפות בכוח העבודה ולצמצום פערים חברתיים (מס הכנסה שלילי, פנסיה חובה, הפחתת שיעורי המס ותיקוני חקיקה), התשס"ז-2007, לפני הקריאה הראשונה.
משה שרוני:
נציגי האוצר בבקשה.
קולט אביטל:
למה זה צריך לעלות בשבוע האחרון של עבודת הכנסת, ביום האחרון, בלי לתת לנו אפשרות לקרוא את זה?
יואל בריס:
הממשלה החליטה ב-4 בפברואר שנה זו על חבילת צעדים שנועדו לטפל בעיקר בנושא של מצוקה ועוני בקרב משפחות עם ילדים, משפחות עובדות - - -
קולט אביטל:
משפחות חד הוריות?
יואל בריס:
לא רק חד הוריות, גם משפחות עם שני הורים שיש מפרנס לתא המשפחתי, אחד או שניים, ולמרות העובדה שהוא עובד למחייתו, הוא לא נשען על גמלאות, עדיין הם נמצאים במצב של עוני.
קולט אביטל:
זאת אומרת, זה הנושא של הבטחת הכנסה?
יואל בריס:
זה מס הכנסה שלילי.
יואל בריס:
מדובר במכלול צעדים שכוללים גם את הנושא של מס הכנסה שלילי אבל גם את הנושא של הפרשה פנסיונית חובה, שהיום עיקר הבעיה של אנשים שאין להם ביטוח פנסיוני זה בקרב אותה קבוצה של אנשים שעובדים ומשתכרים מעט ועדיין נמצאים במצב של עוני יחסי.
יואל בריס:
לכן חבילת הצעדים הזאת.
יואל בריס:
הצעד השלישי המשלים הוא הנושא של הפחתת שיעורי מס, שבא במקביל לתיקון המיסוי של רכב ליסינג, רכב עבודה, כאשר הכספים שהשכירים הנהנים מהטבת המס הם בדרך כלל השכירים שמשתכרים יותר ולכן מפחיתים את הטבת המס לשכירים האלה, מצד שני, מגדילים את הטבת המס על ידי הקטנת שיעורי המס לכלל העובדים האחרים.
קולט אביטל:
זאת אומרת, לוקחים מיד אחת ונותנים לשנייה.
יואל בריס:
לוקחים מפה ושמים שם.
קולט אביטל:
אי אפשר בלי קומבינה?
יואל בריס:
לא מדובר בקומבינה, אלא בתיקון.
יואל בריס:
היום המצב הוא, שהטבת המס הולכת דווקא לשכירים המשתכרים שכר גבוה יותר, אנחנו רוצים להסיט את הטבת המס הזאת למטה.
קולט אביטל:
למה אי אפשר לעשות שני דברים נפרדים?
קולט אביטל:
תביאו קודם את זה, הסיפור של הליסינג זה סיפור נפרד.
יואל בריס:
הסיפור של הליסינג לא נמצא בחוק, אלה תקנות שבמקביל יועברו לוועדת הכספים של הכנסת.
יואל בריס:
כעת אני מגיע לשאלה למה אנחנו מבקשים קיצור של ההנחה לקריאה ראשונה.
יואל בריס:
יש כאן שני דברים שמשתלבים ומצדיקים את קיצור חובת ההנחה, דבר ראשון, הממשלה מעוניינת לקדם את הצעת החוק הזאת שהיא הצעה לא קטנה, ולכן צריך להתקיים בה דיון ארוך ורציני בוועדת הכספים, אך לאחר שזה יעבור קריאה ראשונה.
יואל בריס:
אנחנו רוצים להתחיל את העבודה הזאת כבר בישיבות פגרה של הוועדה ולאפשר לוועדה זמן במושב הקיץ כדי שלא נגיע לוועדה בלחץ של סוף מושב הקיץ לקיצור.
יואל בריס:
הטעם השני, יש הצעת חוק פרטית של חבר הכנסת סילבן שלום, שעוסקת בנושא דומה, הממשלה חושבת שיש מקום לדון בשתי ההצעות במקביל.
יואל בריס:
כידוע, ההצעה של חבר הכנסת שלום ממשיכה להידון, הבוקר, בשעה זו מתקיים בה דיון בוועדת הכספים.
יואל בריס:
אנחנו מבקשים להניח גם את ההצעה הממשלתית, שלטעמנו היא הצעה רחבה ונכונה יותר, בפני ועדת הכספים כדי שתוכל לדון - - -
אביגדור יצחקי:
למה נכונה יותר?
יואל בריס:
עמדת הממשלה, שהיא נכונה יותר.
יואל בריס:
עמדת הממשלה היא, שראוי ששתי ההצעות יהיו בפני הוועדה כדי שתוכל גם להכריע ביניהן.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני מודה לך מאוד.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני רוצה להאיר את תשומת לבכם, אני שמחה, שוועדת הכנסת היתה מעין קטליזטור בסוגית החוק של חבר הכנסת סילבן שלום, משום שאם ועדת הכנסת לא היתה מחליטה כפי שהחליטה בשבוע שעבר, להעלות את זה בוועדת הכספים, אני מסופקת אם כל התוכנית הזאת היתה מגיעה אל שולחננו היום.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני רוצה לציין את העובדה, שיושב ראש הקואליציה, חבר הכנסת אביגדור יצחקי, שמאמין בכל מאודו בנושא של הנהגת מס שלילי בארץ, היה בין היוזמים והמובילים, שהצעת החוק תובא לקריאה ראשונה עד תום המושב הזה.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני שמחה על כך.
יואל חסון:
אני שמח שהאוצר מביא את הצעות החוק האלה, אני חושב שאלה הצעות חיוביות מאוד, אני שמח שעזרנו שהדברים יקדמו את ביצוע הדברים, יש לזה משמעות גדולה מאוד מבחינה כלכלית למדינת ישראל ואני מברך על היוזמה הזאת.
רוחמה אברהם-בלילא:
מי בעד לפטור את הצעת החוק מחובת הנחה, לפני קריאה ראשונה, אפשר להצביע.
רוחמה אברהם-בלילא:
הצבעה בעד – 10 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה לפטור מחובת הנחה את הצעת חוק להגדלת שיעור ההשתתפות בכוח העבודה ולצמצום פערים חברתיים (מס הכנסה שלילי, פנסיה חובה, הפחתת שיעורי המס ותיקוני חקיקה), התשס"ז-2007, נתקבלה.
רוחמה אברהם-בלילא:
בעד הצביעו – 10, לא היו מתנגדים, לא היו נמנעים, לפיכך אני קובעת, שהצעת החוק להגדלת שיעור השתתפות בכוח העבודה ולצמצום פערים חברתיים (מס הכנסה שלילי, פנסיה חובה, הפחתת שיעורי המס ותיקוני חקיקה), התשס"ז-2007, קיבלה פטור מחובת הנחה.
אביגדור יצחקי:
הצעת החוק של חבר הכנסת סילבן שלום צריכה לבוא בצמוד להצעת החוק הממשלתית.
רוחמה אברהם-בלילא:
ברור, היא תונח היום.
אריה האן:
שתי ההצעות הונחו היום.
אריה האן:
הנושא הזה יעלה היום, דיון משולב, על פי בקשת הממשלה.
רוחמה אברהם-בלילא:
שלום לכולם, אני פותחת את ישיבת ועדת הכנסת.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני מקדמת בברכה את כל האנשים שהגיעו לישיבה היום, כמי שליוותה אתכם ביום האחרון של הכנסת הקודמת, אשר זכינו להעביר את הצעת החוק בקריאה טרומית, אני שמחה, אפילו יותר משמחה שהגענו לרגע הזה שבו ועדת הכנסת נדרשת לתת פטור מחובת הנחה לקריאה שניה ושלישית, זאת לאחר שוועדת העבודה הרווחה והבריאות, בראשותו של יושב ראש הוועדה, חבר הכנסת משה שרוני סיימה את עבודתה.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני רוצה להקריא את בקשתו של חבר הכנסת שרוני, לאחר מכן אתן לך לשאת מספר מילים ונעבור להצבעה.
רוחמה אברהם-בלילא:
"אבקש לפטור מחובת הנחה הצעת חוק הטבות לנפגעי הפוליו, התשס"ה-2005 של חבר הכנסת עזמי בשארה ואחרים.
רוחמה אברהם-בלילא:
הדיון בהצעת החוק נמשך מזה שנים והוא החל כבר בכנסת השש-עשרה.
רוחמה אברהם-בלילא:
הצעת החוק נוגעת לאנשים שחלו במחלת הפוליו ומעניקה להם תשלומים כגון מענק חד פעמי וקצבה חודשית.