GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רוחמה אברהם-בלילא:
יושב ראש ועדת הכספים מבקש להעביר גם את הצעת החוק של מרינה סולודקין באותו נושא מוועדת העבודה לוועדת הכספים.
רוחמה אברהם-בלילא:
הייעוץ המשפטי סבור שהנושא צריך לידון בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
רוחמה אברהם-בלילא:
חבר הכנסת אילטוב, בבקשה.
רוברט אילטוב:
דיברתי עם יושב ראש ועדת הכספים והוא מעוניין שהנושא יישאר אצלו או שהם יגיעו להידברות ותהיה ועדה משותפת לשתי הוועדות.
ג'ודי וסרמן:
שתי הצעות החוק, גם של חברת הכנסת סולודקין וגם של חבר הכנסת אלקין, הן הצעות חוק שמתקנות את חוק הבטחת הכנסה.
ג'ודי וסרמן:
מדובר בתיקון לגמלת הבטחת הכנסה לגבי אוכלוסיית הקשישים, רוצים להגדיל את הסכום שמותר להשתכר, שלא יובא בחשבון לצורך חישוב הגמלה.
ג'ודי וסרמן:
מדובר בנושא גמלאות, בנושא הבטחת הכנסה, נושא שהוא בתחום המומחיות של ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, ואמנם, יש לזה השלכות תקציביות כפי שיש כמעט לכל חקיקה, אבל מדובר במומחיות ובסמכות של ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
רוברט אילטוב:
לכן אנחנו מבקשים שתהיה ועדה משותפת.
זאב אלקין:
כאחד משני מציעי החוק אני חושב שהדרך הנכונה היא להעביר את הצעת החוק לוועדה משותפת או להשאיר אותה בכספים.
זאב אלקין:
ההתנגדות העיקרית לחוק באה מכיוון משרד האוצר בטענה תקציבית והגורם שמוסמך להעריך את זה הוא ועדת הכספים.
זאב אלקין:
מבחינה היסטורית, כשהצעת החוק עלתה לדיון במליאה לא היה ויכוח במליאה.
זאב אלקין:
המליאה החליטה פה אחד להעביר את הצעת החוק לוועדת הכספים וכששבוע לאחר מכן, כשעלתה הצעת החוק של חברת הכנסת מרינה סולודקין החליטה המליאה, בלי לשים לב, להעביר את הצעת החוק שלה לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
זאב אלקין:
ההחלטה הראשונית היתה להעביר את הצעת החוק לוועדת הכספים ולכן אני מבקש להשאיר אותה בכספים או להחליט על ועדה משותפת.
רוחמה אברהם-בלילא:
הובלתי, בעזרת
רוחמה אברהם-בלילא:
כם הרבה, את כל סוגיית חוק ההסדרים כך שכל חוק ידון בוועדה המיוחדת לו.
רוחמה אברהם-בלילא:
נכון, יש כאן בקשות של חברי הכנסת ואני מאד רוצה להיענות להן, אבל מכיוון שיש ייעוץ משפטי, בואו לא נחרוג מעבר למה שאנחנו צריכים לחרוג.
רוחמה אברהם-בלילא:
אם הצעת החוק היא חלק מסמכותה של ועדת העבודה והרווחה, אין לי כוונה ליצור כאן תקדימים כאלה ואחרים, להעביר נושאים ולעשות בלאגן שלם.
רוחמה אברהם-בלילא:
לכן אני עוברת להצבעה.
גדעון סער:
סליחה, מה זה?
גדעון סער:
המציע בעצמו אומר שהוא נגד זה.
רוחמה אברהם-בלילא:
אז מה אם המציע אומר שהוא מתנגד?
רוחמה אברהם-בלילא:
מי בעד העברת הצעת החוק לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות?
רוחמה אברהם-בלילא:
הצבעה בעד העברת הצעת החוק לדיון בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות – 8 נגד – 5 נמנעים – אין הבקשה להעברת הצעת החוק לדיון בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות נתקבלה.
רוחמה אברהם-בלילא:
8 בעד, 5 מתנגדים ואין נמנעים.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני נותנת דקה לרביזיה.
רוחמה אברהם-בלילא:
חבר הכנסת כחלון, יש לך מה לומר בקשר להצעת החוק הקודמת?
משה כחלון:
אני מאמין שאני אסתדר עם מר שרוני.
משה כחלון:
אני לא מוותר, אבל אני אשב עם מר שרוני ואנחנו נסיים את העניין.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני אביא את זה בכל מקרה.
רוחמה אברהם-בלילא:
בקשות יושב ראש ועדת הפנים והגנת הסביבה: להעברת הצעת חוק לתיקון פקודת העיריות (מס' 110)(השעיית כהונה בשל חוב בתשלום ארנונה), התשס"ז-2007, מוועדת הכספים לדיון בוועדת הפנים והגנת הסביבה.
רוחמה אברהם-בלילא:
אנחנו עוברים להצבעה על העברת הצעת החוק מוועדת הכספים לדיון בוועדת הפנים והגנת הסביבה.
רוחמה אברהם-בלילא:
לפיכך אני קובעת שהצעת החוק שמספרה 110 תידון בוועדת הפנים והגנת הסביבה.
רוחמה אברהם-בלילא:
חברי הכנסת, מונחת לפנינו הצעה לסדר היום בנושא: ההחלטה לקלוט מספר מצומצם של פליטי דרפור מהוועדה המיוחדת לבחינת בעיית העובדים הזרים לדיון בוועדת הפנים והגנת הסביבה".
רוחמה אברהם-בלילא:
חבר הכנסת אופיר פינס-פז, בבקשה.
אופיר פינס-פז:
הפליטים מדרפור הם לא עובדים זרים, הם לא אמורים להיות זרים ואני מציע שהם לא יהיו עובדים זרים.
גדעון סער:
אם כי יש מקומות שבהם הם כבר עובדים זרים.
רן כהן:
הוועדה, שאני עומד בראשה, לבחינת בעיית העובדים הזרים, מטפלת גם בעובדים זרים שאינם עובדים, שנמצאים כאן.
רן כהן:
ההגדרה עובדים זרים מאד מאד רחבה.
רן כהן:
חלק מפליטי דרפור כבר נמצאים בתהליך עבודה ובוועדה שלי כבר התחלנו לטפל בהם.
רן כהן:
בנוסף לכך, ההצעה לסדר היא הצעה שלי.
רן כהן:
הצעתי ליושב ראש ועדת הפנים, חבר הכנסת אופיר פינס, שנקיים ישיבה משותפת של שתי הוועדות ואין שום סיבה שזה לא יהיה כך.
רן כהן:
יש פנים לכאן ולכאן והישיבה אמורה להתקיים כבר מחר.
רוחמה אברהם-בלילא:
מתפקידה של ועדת הכנסת לתת מענה יעיל לתפקודה ולניהולה של הכנסת כולה.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני מקימה ועדות משותפות רק כאשר יש בעיה בהצעת חוק.
רן כהן:
אני לא מציע ועדה משותפת.
רן כהן:
הצעתי לקיים ישיבה משותפת של שתי הוועדות.
רוחמה אברהם-בלילא:
יושב ראש ועדת הפנים, האם מקובלת עליך ההצעה שהנושא יידון אצלך יחד עם הוועדה לבעיית העובדים הזרים?
אופיר פינס-פז:
אין בעיה.
רוחמה אברהם-בלילא:
אם כך, הנושא יידון בוועדת הפנים והגנת הסביבה וחברי הוועדה לבחינת בעיית העובדים הזרים יוזמנו לוועדת הפנים.
רוחמה אברהם-בלילא:
אנחנו נמליץ למליאה להעביר את הנושא לדיון בוועדת הפנים והגנת הסביבה, כאשר הוועדה לבחינת בעיית העובדים הזרים תוזמן לשם.
רוחמה אברהם-בלילא:
הצבעה בעד העברת ההצעה לסדר היום לדיון בוועדת הפנים והגנת הסביבה – 13 נגד – אין נמנעים – אין הבקשה להעברת ההצעה לסדר לדיון בוועדת הפנים והגנת הסביבה נתקבלה.
רוחמה אברהם-בלילא:
13 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.
רוחמה אברהם-בלילא:
לפיכך אני קובעת שההצעה לסדר היום תועבר מהוועדה לבחינת בעיית העובדים הזרים לוועדת הפנים והגנת הסביבה.
אופיר פינס-פז:
אני מוותר על הנושא האחרון.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני רוצה להצביע על הבקשה לרביזיה של חבר הכנסת סער.
גדעון סער:
הרביזיה אינה בנושא פרסונלי.
גדעון סער:
היא לא נוגעת אליי אלא לחוק של המציע, חבר הכנסת אלקין, ושל לקיחת חוק מיושב ראש ועדת הכספים, שלא נמצא כאן.
גדעון סער:
על כן אני עומד על הבקשה לרביזיה.
רוחמה אברהם-בלילא:
אנחנו עוברים להצבעה על הרביזיה של חבר הכנסת סער.
רוחמה אברהם-בלילא:
הצבעה בעד הרביזיה של חבר הכנסת גדעון סער – 5 נגד – 7 נמנעים – 1 הרביזיה של חבר הכנסת גדעון סער לא נתקבלה.
רוחמה אברהם-בלילא:
5 בעד, 7 מתנגדים ו-1 נמנע.
רוחמה אברהם-בלילא:
לפיכך אני קובעת שהרביזיה של חבר הכנסת גדעון סער לא נתקבלה.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני עוברת לנושא הבא – בקשת יושב ראש ועדת הפנים והגנת הסביבה להעברת ההצעה לסדר בנושא: "רצח הנער ברחובות והתגברות האלימות בקרב בני נוער" מהוועדה המשותפת של ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות לדיון בוועדת הפנים והגנת הסביבה.
מיכאל נודלמן:
בשבוע שעבר דנו בנושא רצח נשים.
מיכאל נודלמן:
היום כתוב בעיתון על עוד רצח.
מיכאל נודלמן:
אני מבקש שלא ידונו רק באלימות בני נוער אלא גם ברצח נשים.
רוחמה אברהם-בלילא:
אנחנו לא יכולים לשנות את הנושא של ההצעה לסדר כי זו ההצעה שהוגשה למליאה.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני רוצה להציע משהו – במליאה התקבלה החלטה להעביר את הדיון בנושא לוועדה משותפת שמורכבת משתי ועדות ויש בקשה לצרף ועדה נוספת.
רוחמה אברהם-בלילא:
חברים, אנחנו מדברים פה על הצעה לסדר ולא על הצעת חוק מורכבת.
רוחמה אברהם-בלילא:
לכן אני מציעה להמליץ בפני המליאה לשנות את ההחלטה הזאת ולהעביר את ההצעה לסדר לדיון בוועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.
רוחמה אברהם-בלילא:
ועדה אחת, דיון אחד מהיר ויעיל.
רוחמה אברהם-בלילא:
נא להצביע על ההצעה להעביר את ההצעה לסדר היום לדיון בוועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.
רוחמה אברהם-בלילא:
הצבעה בעד העברת ההצעה לסדר היום לדיון בוועדת העלייה, הקליטה והתפוצות – 10 נגד – אין נמנעים – אין הבקשה להעברת ההצעה לסדר היום לדיון בוועדת העלייה, הקליטה והתפוצות נתקבלה.
רוחמה אברהם-בלילא:
10 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.
רוחמה אברהם-בלילא:
לפיכך אני קובעת שההצעה לסדר היום תועבר לדיון בוועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.
רוחמה אברהם-בלילא:
חברים, אני מודה לכם על העבודה היעילה, הישיבה נעולה.
רוחמה אברהם-בלילא:
חבריי חברי הכנסת, חברי הוועדה המשותפת לענין הקוד האתי, ברוכים הבאים.
רוחמה אברהם-בלילא:
בישיבה הקודמת היו כמה שינויים שהיועצת המשפטית ארבל הכניסה, בין היתר, למען הפרוטוקול, אישרנו את פרק ב': פרשנות, ודסקסנו על הסוגיה שבפרק א': מטרה וערכים, הוספנו את המלים "כלפי בוחריו" ואני מקריאה את כל הפרק הזה: "1.
רוחמה אברהם-בלילא:
מטרתם של כללים אלה היא לטפל התנהגות ראויה של כל אחד מחברי הכנסת, בהתאם לחובת הנאמנות שלו כלפי הציבור ולכפי בוחריו, כדי לשפר את תפקוד הכנסת, לשמור על כבודה, להבטיח טוהר מידות ולקדם את אמון הציבור בכנסת.
רוחמה אברהם-בלילא:
" גברתי היועצת המשפטית, אנחנו צריכים להצביע על הסעיף?
חיים קורפו:
יש לי שאלה: האם זו עבירה אתית שנבחר מפר את הבטחתו לבוחריו?
חיים קורפו:
היות והוספתם את זה, אני מציע להקים ועדה אתית שתתחיל לעבוד מעכשיו עד אין סוף.
פרופ’ אסא כשר:
בהצעה הנוכחית אנחנו מציעים שרק עבירה על הכללים היא עבירה אתית ולא עבירה על ערכים.
פרופ’ אסא כשר:
לכן, בהמשך הדרך, הערכים המופשטים האלה, אי אפשר יהיה לתבוע על זה, אם יש כלל כזה, אבל אין כלל כזה.
רוחמה אברהם-בלילא:
אתה תראה את הפירוט של הערכים, היה לנו דיון מאוד ארוך בנושא.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני עוברת לפרק 2 פסקה 6: החברים, ביניהם ראובן ריבלין וגדעון סער, בפרק א': מטרות וערכים, היה לנו דיון נוקב מאוד בסוגיה של סעיף 6, שנגעה לניגוד עניינים.
רוחמה אברהם-בלילא:
מה שאנחנו הסכמנו זה להוריד את הפסקה הזאת ולפרט אותה בפרק של ניגוד עניינים.
רוחמה אברהם-בלילא:
פרק ג': תחולה, בסעיף 6 נמחקו המלים, כפי שביקשתם: "ובכלל זה פגיעה בערכים", וכמובן יועץ האתיקה, שלא הגענו לסוגיה הזאת.
רוחמה אברהם-בלילא:
כל סעיף 6 יעבור לפרק של ועדת האתיקה.
פרופ’ אסא כשר:
הרעיון בהצעה הזאת הוא להעביר את הסעיף שנקרא: הפרת הכללים מכאן לפרק שדן בוועדת האתיקה, והוא ברוח ההערה של חברת הכנסת טרטמן מהישיבה שעברה.
פרופ’ אסא כשר:
צריך להגיע לעונשים ולתלונות ולקובלנות רחוק ככל האפשר, ולא מיד בהתחלה.
פרופ’ אסא כשר:
סעיף 6 מנפנף בזה וזה לא נכון.
פרופ’ אסא כשר:
לכן צריך להעביר את סעיף 6 מכאן לוועדת האתיקה.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני מבקשת להמשיך.
רוחמה אברהם-בלילא:
על סדר יומנו פרק ג': תחולה, סעיף 6, להצביע עליו?
רוחמה אברהם-בלילא:
מי בעד פרק ג': תחולה, לגבי סעיף 6 כפי שהוצע?
רוחמה אברהם-בלילא:
בעד – 7 אין מתנגדים הסעיף אושר פה אחד.
ארבל אסטרחן:
צריך להסביר שבהקשר זה מוצע להוסיף סעיפים בפרק ה'.
ארבל אסטרחן:
היות ונמחקו המלים מסעיף 6: "ובכלל זה פגיעה בערכים", לכאורה היה יוצא שפגיעה בערכים אינה עילה להגשת תלונה לוועדת האתיקה.
ארבל אסטרחן:
ידוע שמרבית החלטותיה של ועדת האתיקה נשענות דווקא על הערכים.
ארבל אסטרחן:
לכן, מה שהוצע זה בפרק ההתנהגות, פרק ה', שנגיע אליו בהמשך, שם יתווספו סעיפים שקובעים חלק מהערכים שלגביהם לא היתה מחלוקת שפגיעה בהם היא בוודאי עילה לדיון בוועדת האתיקה.
ארבל אסטרחן:
ואז בעמוד 6, הסעיפים שסימנתי, 10א', ב' ו-ג'.
ראובן ריבלין:
אנחנו הסכמנו למה שאמר פרופסור כשר לגבי העברת סעיף 6 אבל אז נדמה לי שהנוסח לא נכון.
ראובן ריבלין:
אנחנו בפרק ג' – תחולה, דיברנו על תחולת הכללים ובסעיף שלאחר מכן קבענו שהפרת כללים.
ראובן ריבלין:
הקשר של סעיף 6 יוצא מתוך סעיף 5.
ראובן ריבלין:
אם אתה מעביר אותו לפרק אחר, הנוסח, כפי שהצבענו עליו, הוא לא הנוסח המתאים.
ראובן ריבלין:
צריך להיות: הפרת כל האמור לעיל או הפרת הכללים וכולי.
רוחמה אברהם-בלילא:
תרשמי כוכבית, וכשנגיע לנושא הזה נשנה כפי שמציע חבר הכנסת ריבלין.
חיים קורפו:
אני חוזר לשאלתי הקודמת, שלכאורה פרופסור כשר נתן עליה תשובה ועכשיו לא.
חיים קורפו:
אם הערכים מופיעים בהמשך, אני חושב שהשאלה של "ציבור בוחריו" היא מהותית מאוד.
חיים קורפו:
אבל אם בבחינת כלל אתי או ערך שהפרתו היא עילה להגשת תביעה אתית, לי אין בעיה אם זה באופן אישי וגם למפלגתי, אבל לא יתואר שהתנהגותו של ראש הממשלה הקודם, אריאל שרון, שהפר את מצע הליכוד, היא עבירה אתית.
פרופ’ אסא כשר:
צריך להבחין בין עבירות אתיות במקומות שונים.
פרופ’ אסא כשר:
יכול להיות שזאת עבירה אתית בתוך הליכוד אבל השאלה שם זו עבירה אתית בכנסת.
פרופ’ אסא כשר:
אם אתה חושב שזו עבירה אתית בכנסת, צריך להיות כלל בכללי האתיקה שאומר שלא יפר שר או חבר כנסת, לא ינהג חבר כנסת בצורה שנוגדת את... או כיו"ב.
פרופ’ אסא כשר:
אנחנו אומרים שהערכים הם כאלה שיש לו גם חובת נאמנות לשולחיו, לציבור הבוחרים שלו אבל כדי שאפשר יהיה להתלונן, צריך להיות כלל.
פרופ’ אסא כשר:
אם אין כלל כזה, על זה אי אפשר להתלונן.
ראובן ריבלין:
ובכל זאת, בא חבר כנסת אחר, פשיסט, אנכרוניסט, ואמר לבוחריו: אני לא ארים יש על ארץ ישראל ומצביע בעד ההתנתקות.
ראובן ריבלין:
הוא אומר: אני אומר אני לא ארים יד לפינוי ישוב ומצביע בעד ההתנתקות, כתוצאה מכל מיני סיבות.
ראובן ריבלין:
האם צדק חיים אורון כאשר שאל את שאלתו?
ראובן ריבלין:
הוא נבחר על ידי בוחריו ואמר להם: לא ארים ידי על א"י.
ראובן ריבלין:
זה לא מציאותי, זה סתם, זה פתטי.
ראובן ריבלין:
האם אין כאן עבירה אתית?
פרופ’ אסא כשר:
אנחנו בדוח הוועדה לא אמרנו שזאת עבירה אתית.
פרופ’ אסא כשר:
אתם יכולים להוסיף אותה בתור עבירה אתית אבל מה שאנחנו אומרים עכשיו, שזה מופיע בערכים ולכן זה מופיע באידיאל ההתנהגות של חבר הכנסת.
פרופ’ אסא כשר:
אם אתם רוצים שאפשר יהיה להתלונן על זה, צריך לצרף את זה בתור כלל נפרד.
ראובן ריבלין:
האם אחד מהערכים זה שרק חמור לא משנה את דעתו?
חיים קורפו:
היות וארבל אמרה לנו עכשיו שנדון בו בעתיד, בהקשר של חובת ערכים, אני רואה עילה לדבר עליו.
חיים קורפו:
עם הניסוח "חובה לציבור בוחריו" הייתי נזהר להכניס לכאן משום שאם הערכים הללו, יש להם משקל, והם יכולים להיות עילה לעבירה אתית של חבר כנסת - -
ארבל אסטרחן:
סיכמנו להוריד את המלים האלה, את כל הסעיף הזה.
גדעון סער:
את מה?
גדעון סער:
את מה סיכמנו להוריד?
ארבל אסטרחן:
אין ערכים ולכן יש סעיפים אחרים שמתווספים לפרק ההתנהגות.
גדעון סער:
כבר הוצבע על זה בישיבה הקודמת.
פרופ’ אסא כשר:
חבר הכנסת אורון, לא היית בישיבה שעברה ויש פה נקודה חשובה שהיא שחבר הכנסת חב נאמנות לשני גופים, האחד זה כלל האזרחים של המדינה, טובת הכלל וכן שולחיו.
פרופ’ אסא כשר:
יש גוף מסוים של אנשים, שעל יסוד מצע מסוים שלח אותו לכנסת.
פרופ’ אסא כשר:
אתה עומד בדרישות של שתי הנאמנויות האלה כשאתה משרת את טובת הכלל על פי תפיסת שולחיך.
פרופ’ אסא כשר:
לשולחיך יש תפיסה אחת בדבר טובת הכלל ולשולחיו של חבר כנסת אחר יש תפיסה אחרת בדבר טובת הכלל.
פרופ’ אסא כשר:
שניכם משרתים את טובת הכלל על פי תפיסתו.
פרופ’ אסא כשר:
לכן, צריך להזכיר את שתי הנאמנויות האלה.
פרופ’ אסא כשר:
השאלה היא איך מגנים עליהם בכללים, שאפשר להגיש עליהם תלונות, היא שאלה נפרדת.
רוחמה אברהם-בלילא:
כם, אני רוצה להעיר הערה: אנחנו עוברים על סעיפים ומצביעים עליהם ואין לי שום כוונה לפתוח את הסעיפים שהצבענו עליהם, כי לא נסיים את העבודה שלשמה אנחנו נמצאים כאן.
רוחמה אברהם-בלילא:
עכשיו קיבלנו הערה והצבענו עליה ואני רוצה להמשיך הלאה.
רוחמה אברהם-בלילא:
אנחנו עוברים לפרק ד'.
ארבל אסטרחן:
אציג זאת בקצרה, כי זה נאמר בישיבות הקודמות.
ארבל אסטרחן:
הדוח כולל גם הצעה של כללים וגם פירוט להסברים שהוועדה כתבה, אז לא אחזור על הדברים.
ארבל אסטרחן:
אני אציין שהוועדה ציינה בדוח שהיא רואה חשיבות רבה בנושא של השתתפות חברי הכנסת בדיוני הישיבות ובדיוני המליאה.
ארבל אסטרחן:
רואים בענין הזה את עיקר תפקידו של חבר הכנסת.
ארבל אסטרחן:
היעדרות מן הישיבות גם פוגעת בתפקיד הכנסת ופוגעת בתדמית וביוקרה של הכנסת.
ארבל אסטרחן:
הוראות בעניין הזה קיימות היום בתקנון הכנסת ובחוק החסינות שקובע סמכויות לוועדת האתיקה לשלול שכר מחבר כנסת שנעדר מעל מכסה מסוימת שקבועה בחוק.
ארבל אסטרחן:
הוועדה הציבורית ציינה שהיא מודעת לכך שהיום קיימת בעיה לחברי כנסת להתמיד בהשתתפות בישיבות, בגלל העניין של חברות חברי הכנסת במספר וועדות וקיום ישיבות הוועדות בזמנים מקבילים.
ארבל אסטרחן:
הוועדה ציינה שהיא סבורה שיש מקום לתקן את זה אלא שהיות ולא מדובר בענין אתי, היא לא ראתה מקום להמליץ בענין והסמכות נתונה כמובן לידי ועדת הכנסת.
ארבל אסטרחן:
היא חושבת שמן הראוי היה לקבוע, למשל, שחבר כנסת יוכל להיות חבר במספר מוגבל של ועדות, 2,3 ועדות ולא יותר, דבר שיאפשר לו להשתתף בכל הוועדות שבהן הוא חבר, אבל זה לא נמצא פה כהמלצה כי לא מדובר בענין שהוא אתי.
ארבל אסטרחן:
הוועדה כן סבורה שיש מקום לדון בענין.
ארבל אסטרחן:
לענין תקופתה ההיעדרות: היום קובע חוק החסינות שעניינו של חבר כנסת שהובא לוועדת האתיקה כאשר הוא נעדר במשך תקופה רצופה של חודשיים או יותר במהלך הכנס של הכנסת או תקופה של שליש מימי הישיבות או יותר.
ארבל אסטרחן:
לגבי סגן שר ושר נקבעו תקופות קצרות יותר, שתי חמישיות לגבי סגן שר ומחצית לגבי שר.
ארבל אסטרחן:
ואכן, ועדת האתיקה, בסיומו של כל כנס, בודקת כמה ישיבות היו, כמה נעדר חבר הכנסת ואם חבר כנסת נעדר מעבר לתקופה הקבועה - -
גדעון סער:
על ישיבות מליאה או ישיבות ועדה?
ארבל אסטרחן:
שאלה טובה.
ארבל אסטרחן:
מה שקורה הוא שהיום מה שנבדק זה שהסדרן לוחץ שחבר הכנסת נכנס בקומה 3 - -
קולט אביטל:
אבל חבר הכנסת יכול להיות כאן, בבנין - -
ארבל אסטרחן:
נכון, והוועדה התייחסה לזה.
ארבל אסטרחן:
היום מה שנבדק זה נוכחות בבניין ואפילו לא משך הנוכחות בבניין.
ארבל אסטרחן:
כלומר, קיימות הוראות כלליות בתקנון הכנסת, שקובעות שחבר הכנסת יתמיד כמיטב יכולתו בהשתתפות בישיבות וכולי, אבל הבדיקה בפועל היא רק נוכחות בבניין.
ארבל אסטרחן:
היה חבר הכנסת 5 דקות בבניין, לעניין זה באותו יום יש לו נוכחות.
ארבל אסטרחן:
הוועדה סברה שתקופת ההיעדרות המותרת, למרות שלא כך היא מוגדרת בחוק, היא ארוכה מדי ומציעה לקצר אותה במחצית לענין חברי הכנסת.
ארבל אסטרחן:
לענין שרים וסגני שרים היא מציע לא לגעת כי לשרים וסגני שרים מעבר החובה שלהם להיות בכנסת, יש להם מחויבויות אחרות.
ארבל אסטרחן:
ולכן מוצע שבמקום תקופת היעדרות רצופה של חודשיים יאמר חודש ובמקום שליש יאמר שישית מכלל ימי הישיבות בכנס.
ארבל אסטרחן:
בנוסף, מציעה הוועדה שהחובה הזאת תחול לגבי ישיבות מליאה וישיבות ועדות.
ארבל אסטרחן:
אם תתקבל הצעה כזאת, יהיה צריך לקבוע מנגנון שיבחן את נוכחות חברי הכנסת בוועדות.
ארבל אסטרחן:
בנוסף, מציינת הוועדה, שנוכחות של ממש היא לא של דקה ויהיה צריך לחשוב איך מסדירים את הענין הזה, אבל החובה של ההשתתפות האמיתית היא חובה אתית.
ארבל אסטרחן:
הוועדה ציבורית מציעה שנושא בדיקת הנוכחות יעשה על ידי היועץ לאתיקה ובפרק העיצומים, שתהיה הוראה שקובעת סמכות לוועדת האתיקה להטיל שלילת שכר בשל היעדרות, שזה סעיף 119 לכללים, שלא נמצא בפרק ד' ולכן אני מזכירה אותו.
ארבל אסטרחן:
הוא קובע שאם נקבע שחבר הכנסת נעדר מעבר לתקופה המותרת כפי שציינתי, התקופה המקוצרת, תישלל זכותו לשכר עבור ימי ההיעדרות ללא הצדק סביר.
ארבל אסטרחן:
כמובן שועדת האתיקה היא זאת שתקבע מהו הצדק סביר, זה ענין בשיקול דעת, יש דברים ברורים כמו מחלה, אבל ושליחות מטעם הכנסת.
ארבל אסטרחן:
יש דברים שהוועדה תצטרך לשקול.
ארבל אסטרחן:
עוד קבוע, שאין בשלילת בשל ימי ההיעדרות כדי לשלול את הסמכות להגיש קובלנה ולדון בקובלנה נגד חבר כנסת על הפרת הכלל בדבר החובה להשתתף בישיבות הכנסת והוועדות באופן סדיר.
ארבל אסטרחן:
יכול להיות שחבר הכנסת יעמוד בתקופה שנקבעה אבל עדין יחשבו שההשתתפות לא נעשתה כראוי וכולי.
רוחמה אברהם-בלילא:
לפני שאני פותחת את הנושא לדיון, אני רוצה להזכיר שבאחת הישיבות הראשונות של ועדת הכנסת הנושא בהחלט נדון ונאמר שם, אם אני מסכמת, שאחת התופעות, אחת הבעיות הגדולות זה שאולם המליאה ריק ומדי פעם קשה להכניס את חברי הכנסת.
רוחמה אברהם-בלילא:
יש פה איזו בעייתיות והחלטנו להניח לזה.
רוחמה אברהם-בלילא:
זה בהחלט נושא מאוד חשוב וראוי שנדון עליו.
רוחמה אברהם-בלילא:
לפני שאני נותנת את רשות הדיבור לחבר הכנסת סער, אני רוצה לקדם בברכה את חבר הכנסת והשר לשעבר חיים קורפו, ברוך הבא.
רוחמה אברהם-בלילא:
אנחנו נשמח לראות אותך בכל אחת מישיבות הוועדה.
גדעון סער:
אני בהחלט חושב שהציבור זכאי לדעת האם הנציגים שלו ממלאים את תפקידם כהלכה ועל כן גם הבעתי את דעתי בפורומים שונים, לרבות בנשיאות הכנסת, שהאיסור שהחל בקדנציה הזאת לפרסום הדוח הסטטיסטי, לרבות האיסור בפרסום, דוח הנוכחות, דהיינו, השתתפות חברי הכנסת, מה שבעבר היה נחלת הציבור, בקדנציה זאת נאסר וכתוצאה מהיעדר שקיפות, לציבור אין מושג מי מחברי כנסת עושה את עבודתו ואפילו מי מחברי הכנסת מגיע לעבודתו.
גדעון סער:
אני חייב לומר שמעולם לא שמעתי נימוקים של ממש, מדוע הדבר הזה השתנה.
גדעון סער:
לענין הדבר המוצע בינינו, בהחלט אני תומך באותו מהלך שמציעה הוועדה לגבי צמצום התקופה הרצופה שהיא תקופת ההיעדרות.
גדעון סער:
אני חושב שזה נכון.
גדעון סער:
אני חושב שזה מקומם שיש חברי כנסת שלא ממלאים את תפקידם כהלכה.
גדעון סער:
יחד עם זאת, אנחנו צריכים לזכור ולעתים גם להזכיר או לידע, מהו המשטר הפרלמנטרי שלנו.
גדעון סער:
המשטר הפרלמנטרי שלנו הוא כנסת שמונה 120 חברים בלבד, אשר חברים ב-12 ועדות סטטוטוריות, אשר הקטנות שבהן מונות 15 חברים.
גדעון סער:
אני לא מדבר על ועדות חקירה פרלמנטריות ועל ועדות לא סטטוטוריות ועל חובות ועל שדולות, ע ועדות משותפות, על ישיבות סיעה, על ישיבות נשיאות.
גדעון סער:
אני אומר את זה כמי שיושבת ראש הוועדה יכולה להעיד שאם היה איזה דוח סטטיסטי, אז חוץ ממנה הייתי יוצא כמי שמגיע לישיבות של הוועדה שלה הכי הרבה, ואני משתדל.
אסתרינה טרטמן:
אולי לא הכי הרבה.
אסתרינה טרטמן:
..
גדעון סער:
במקרה הזה אני מוכן לעמוד על הגרסה הראשונה שלי ומוכן להעמיד את עצמי במבחן הזה, אפילו של חברת הכנסת טרטמן.
גדעון סער:
אבל יחד עם זאת צריך להבין שאחד האילוצים שחיים בהם דווקא אותם חברים שהם חברים חרוצים בבית, הוא קיום מקביל של ישיבות ועדות ומתוך כך בחירה של ועדות.
גדעון סער:
דהיינו, איזו ועדה היא העיקרית ואיזו היא שאליה מגיעים לדיונים מסוימים.
גדעון סער:
בדיונים אחרים רואים מה על סדר היום ושולחים מישהו להביע את עמדת הסיעה וכדומה.
גדעון סער:
ההסדר הזה הוא אמורפי לחלוטין.
גדעון סער:
יכול אדם להיות פה כל ימי הנוכחות, כל יום להשתתף בדיוני המליאה באופן הכי פעיל, כל יום להשתתף בדיוני הוועדות ועדין, הוא יכנס להפרה של סעיף ד'1.
גדעון סער:
הדבר הזה הוא בלתי סביר לחלוטין.
גדעון סער:
לכן, אי אפשר לקבל ולכבד את התפיסה הכמותית אשר באה ושופטת מהו אותו פרק זמן אשר הוא פרק זמן מספק בדבר השתתפות בוועדה.
גדעון סער:
יש ועדות שהישיבות שלהן יותר ארוכות ופחות ארוכות.
גדעון סער:
יש ישיבות שאליהן אתה מגיע מתוקף אותה דילמה שהצגתי להצבעות, יש ישיבות שאתה משתתף בכל הדיונים.
גדעון סער:
אין פה מדד אחיד שאפשר לבחון, בוודאי לא לצורך אותה הפרה והסנקציות על ההפרה אשר ההמלצות של הקוד האתי מציעות לנו.
גדעון סער:
לכן, בסופו של דבר, אי אפשר שלא לשפוט תקופה של היעדרות כתקופה של היעדרות מהפעילות הפרלמנטרית בכללה.
גדעון סער:
לכל יתר הדברים, המזור הוא פרסום ושקיפות.
גדעון סער:
דהיינו, פרסום שהוא ההשתתפות, וגם זה לפעמים מטעה משום שאם מישהו חבר ב-4 ועדות, הוא יכול להיות 100% בוועדה אחת, 10% בוועדה אחרת ויבואו ויאמרו:
גדעון סער:
הוא היגע ל-10% מישיבות של וועדה מסוימת?
גדעון סער:
אבל לפחות יהיה מרכיב שאתו אפשר לעמוד מול הציבור.
גדעון סער:
אגב, אני רוצה להוסיף שהצעתי לכנסת בכנס הקודם לצמצם את מספר החברים בוועדות, למעט הוועדות הגדולות.
גדעון סער:
זה עבר בוועדה הזאת ולצערי זה נפל במליאה.
גדעון סער:
הגשתי שוב את אותה הצעה עם חברי הכנסת יצחקי ואריאל.
גדעון סער:
אני חושב שהדבר הזה יאפשר יציקת תוכן במושג של חבר בוועדה באופן אמיתי.
גדעון סער:
חבר בוועדה צריך להיות חבר שמשתתף בוועדה.
רוחמה אברהם-בלילא:
מלבד העובדה שחבר כנסת נמצא בבנין ובמליאה ובוועדות, ואם יש היעדרות מוצדקת של למעלה מחודש ימים, הרי שאותה היעדרות מובאת גם בפני ועדת האתיקה וזה לאו דווקא שהוא עבר על הכלל הזה.
גדעון סער:
מה שמוצע לנו הוא דבר אמורפי, הוא לא דבר ברור וכללים צריכים להיות ברורים כדי שיהיה ברור לאדם מתי הוא מפר אותם.
גדעון סער:
אם אדם מופיע ל-100% מהמושב, 100% מישיבות המליאה, ל-100% מישיבות ועדת הכנסת אבל ל-20% מישיבות ועדת החוקה, לצורך הענין, הוא יכול להימצא כמי שהפר את כללי האתיקה וזה אבסורד.
חיים קורפו:
אבל זה לא מה שכתוב.
גדעון סער:
רבותי, זה מה שכתוב.
גדעון סער:
מה שכתוב מתייחס לישיבות הכנסת ולישיבות ועדותיה.
גדעון סער:
זה סעיף כוללני.
גדעון סער:
אם היית אומר מישיבות הכנסת ואז הייתי מבין שהאיש לא מגיע לבנין, אני יודע על מה אני מדבר.
גדעון סער:
אבל אם יש כמה קטגוריות ואין משהו כמותי.
רוחמה אברהם-בלילא:
יש לך הצעה לסדר?
גדעון סער:
אם רוצים פתרון, אני הייתי משאיר "מישיבות הכנסת".
רוחמה אברהם-בלילא:
אני מציעה שנשמע את חברי הכנסת ואחרי זה תשיבו.
אורי אריאל:
אני מוכרח לומר שאי אפשר לקבל את הצעתכם.
אורי אריאל:
האם במקום עבודתכם אתם מאשרים למישהו לא להיות חודש?
אורי אריאל:
לא מסיבות של מחלה כי בסוף גם אני מתפשר על שבוע.
אורי אריאל:
בעיניי זה לא מצחיק, זה חמור כי מה יאמרו הח"כים?
אורי אריאל:
אבל הציבור לא יקנה את זה, שהוועדה הציעה הצעה כזאת.
אורי אריאל:
הרי כולם מכבדים את הוועדה ואת הנוכחים פה.
אורי אריאל:
יבוא חבר הכנסת אריאל ויגיד הוועדה אמרה חודש, אני נורא עסוק.
אורי אריאל:
במה?
אורי אריאל:
במה שאני חושב שהוא חשוב.
אורי אריאל:
מאיפה ההיתר הזה?
אורי אריאל:
אני לא מכיר שום מקום עבודה שמרשה לחבריו להיעדר בצורה הזאת.
אורי אריאל:
אין חיה כזאת.
אורי אריאל:
אני לא מציע שאתם תהיו חתומים על הצעה כזאת.
אורי אריאל:
אם חברי הכנסת יחליטו כך, הם הסוברנים ואתם בגדר ועדה ממליצה.
אורי אריאל:
אמר היושב לימיני, יו"ר הכנסת לשעבר, שהיה ראוי לנסות להגיע להסכמה ולא לחילוקי דעות שנצטרך להכריע בהם.
אורי אריאל:
אני מציע לשאול שאלה אחת שלא מופיעה, ואולי לא ראיתי, כמה ימים עובדים בשנה?
אורי אריאל:
מהמוסכמות בכנסת, שהכנסת בישראל עובדת הכי קשה בעולם, דבר שאני לא נוכחתי בו ולא אוכל להגיד שבדקתי בכל העולם אבל גם אם זה נכון, אני חושב שזה לא כך.
אורי אריאל:
אני מציע לשאול את עצמנו ואת הוועדה כמה ימים בשנה, ואחרי זה כמה ימים בשבוע ואחרי זה כמה אפשר להיעדר.
אורי אריאל:
אני מציע שזה לא יהיה יותר משבוע ימים כי אין שום מקום שאפשר להיעדר יותר משבוע.
אורי אריאל:
אני מסכים למה שהציעה ארבל ואחרים.
אורי אריאל:
סיפור הלכתי: יש טענה שבימים מסוימים צריך לטבול במקווה 40 פעם.
אורי אריאל:
מה המציאו חכמינו שאמרו: מה, יצא וייכנס 40 פעם?
אורי אריאל:
הוא נכנס ומוציא את האצבע כי הגוף צריך להיות 100% במקווה וזה נחשב.
אורי אריאל:
כמו שאמרה ארבל, אדם נכנס, אומר שלום במודיעין, רואה שמקלידים והולך.
אורי אריאל:
הוא מופיע אחרי שבועיים ולפי הכתוב פה זה בסדר גמור ואין שום בעיה.
אורי אריאל:
מה שאמר ידידי סער, אכן צריך לצמצם את הוועדות וזו בעיה של הכנסת בחקיקה, אבל זה חלק מהעבודה, להשלים את הדוח שלכם בתקנון, בחקיקה, בצווים - -
אורי אריאל:
אני מציע שלא יהיה יותר משבוע ימים היעדרות כשאין סיבה מוצדקת וגם זה נראה לי קצת מופרך - -
רוחמה אברהם-בלילא:
תקופה רצופה של שבוע אחד במהלך כנס אחד של הכנסת?
אורי אריאל:
כן, למרות שאני חושב שזה יותר מדי.
אורי אריאל:
עם כל הכבוד, יש שרים שבתוקף עבודתם נעדרים לשבועיים, אז הרי זו סיבה מוצדקת - -
רוחמה אברהם-בלילא:
ביקשתי לקצר.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני עוברת לחברת הכנסת טרטמן.
אסתרינה טרטמן:
תודה, גברתי יושבת הראש.
אסתרינה טרטמן:
אני חייבת להודות שעד לפני כשנה וחצי, כשהייתי אזרחית מן המנין במדינת ישראל בלי החובה הציבורית, הייתי מסכימה ומאוד שמחה לדברים האמורים פה כי מבחינה ציבורית זה נכון וזה מתבקש.
אסתרינה טרטמן:
מאידך, דברים שרואים מפה לא רואים משם ואני אומרת זאת לחומרה ולא לקולא.
אסתרינה טרטמן:
אני חייבת לומר שאני רואה בחברי הכנסת, בחלקם הגדול, אנשים שעובדים ומגיעים ועושים את עבודתם.
אסתרינה טרטמן:
אין לי מושג איך זה היה בכנסות אחרות, אבל לפחות כלפי הסביבה שאני מכירה, הם עושים עבודתם.
אסתרינה טרטמן:
יש אחד או שניים חריגים אבל דומני, שהאנשים פה הם אנשים אחראיים שעושים את העבודה.