GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ראובן ריבלין:
האם עשה זאת על מנת לבזות או להתנכר לחוק או שעשה זאת באמת כדי לקדם רעיון שהוא בבחינת איזו שליחות שהוא לא יכול בלעדיה.
נורית אלשטיין:
מה שחבר הכנסת ריבלין הביא אלה ממש דברים שעולים על שולחנה של ועדת האתיקה תדירות ויש חשיבות להשמיע אותם.
נורית אלשטיין:
הדברים חשובים בלי שום קשר למה שתהיה ההכרעה כאן.
נורית אלשטיין:
אותה מסכת התנהגות יכולה להקים עבירה פלילית, יכולה להקים עבירה משמעתית ויכולה ליפול בתחום של האתיקה.
נורית אלשטיין:
השאלה היא - -
ראובן ריבלין:
או בשלושתן יחד.
נורית אלשטיין:
השאלה מתי נוקטים בהליך כזה או אחר היא שאלה אחרת, והיא תלויה בהרבה שיקולים אחרים, שיקולים של רמת הראיות, של האינטרס הציבורי, כל מיני שיקולים.
נורית אלשטיין:
לפעמים מגיעה התנהגות מסוימת לפתחו של היועץ המשפטי לממשלה עם תלונה, והתלונה ראויה ואפילו נפתחת חקירה.
נורית אלשטיין:
אלא שהיועץ המשפטי לממשלה, מטעמיו שלו ולאו דווקא מהטעמים שאין מספיק ראיות, רואה לנכון שלא להעמיק בחקירה פלילית וסוגר את התיק, מגלגל את הענין לפתחה של ועדת האתיקה.
נורית אלשטיין:
ועדת האתיקה נמצאת אז בדילמה.
נורית אלשטיין:
הדילמה היא זאת שחבר הכנסת ריבלין העלה, כי חברי ועדת האתיקה יכולים לראות את זה בהקשר הפלילי ולראות אכן שמדובר בעבירה פלילית.
נורית אלשטיין:
אלא שכאשר הם יצטרכו לדון בזה בהקשר האתי, הם הרבה פעמים עושים את האבחנה האם נקיטת ההתנהגות הזאת נעשתה לשם קידום מטרה שראויה בעיני חבר הכנסת ככזה, על פי מיטב שיקוליו כמי שנבחר על ידי ציבור מסוים לקדם מטרות מסוימות.
נורית אלשטיין:
זה סוג של התנגשות מובנית לתוך מסכת התנהגות אחת, אבל ההקשרים שונים והתפיסה אחרת.
נורית אלשטיין:
כך שהתיקון, אני יודעת שזה נראה מסורבל, אבל יכול להיות שצריך לחשוב על זה ואלה דברים שקורים וצריך לחשוב עליהם כי צריכה להיות הלימה בין הכללים שמתגבשים והמציאות שקיימת בכנסת.
יולי יואל אדלשטיין:
אני חושב שהויכוח הוא מהותי ואני לא רואה במקרים מסוימים, אולי קיצוניים, סתירה בין רצון תמים של חבר כנסת לייצג נאמנה את ציבור בוחריו לבין פגיעה בכבוד הכנסת.
יולי יואל אדלשטיין:
כל אחד יכול לדמיין איך אותו חבר כנסת שמייצג נאמנה את שולחיו, תוך כדי כך פוגע בכבוד הכנסת על ידי התנהגותו, מלים כלפי אנשים שסובבים אותו וכן הלאה.
יולי יואל אדלשטיין:
הסתירה כאן לא תמיד קיימת.
יולי יואל אדלשטיין:
דבר נוסף, יש לי ויכוח מהותי עם חבר הכנסת ריבלין.
יולי יואל אדלשטיין:
אני חושב שדיונים אין ספור שנתקיימו בוועדת חוקה, שגם אזרח וגם חבר כנסת ולכן אני מצדד בהכללת הסעיף הזה, צריך לדעת שבכל התנהגות קיצונית שלו למען קידום ערכיו, יש לה מחיר.
יולי יואל אדלשטיין:
אזרח שמצדד בחסימת כבישים לצורך קידום המטרה שלו, אם הוא רוצה, צריך לדעת ש זה המחיר.
יולי יואל אדלשטיין:
אסור שחבר כנסת יהיה פטור ממחיר כל שהוא.
יולי יואל אדלשטיין:
ודאי שחבר כנסת ידע לא לעשות עבירה פלילית אבל אם הוא ידע שהוא יכול "להשתולל", ואין בזה שום מחיר אחר כך אפילו ברמה של ועדת האתיקה, זה מצב לא בריא.
יולי יואל אדלשטיין:
לכן, אני מצדד בהכללת העניין הזה במסגרת ועדת האתיקה.
ראובן ריבלין:
בדרך המחשבה שלי, ברמת העקרונות שלי, אני מסכים עם חברי הכנסת גדעון סער ויולי אדלשטיין, לא בגלל שכולנו מסיעה אחת שמהווה רוב בוועדת הכנסת והאתיקה בצורה מוחלטת.
ראובן ריבלין:
אנחנו בכל הצבעה יכולים לנצח.
גדעון סער:
אני רוצה להבהיר לאורחים שאנחנו רק 10% בבית.
ראובן ריבלין:
אני חושב שחבר כנסת לא צריך להפר את חוקי מדינת ישראל.
ראובן ריבלין:
יחד עם זאת, פגשתי מקרים שבהם אדם שחשב שכאשר הממשלה עושה דבר בניגוד לאינטרס ההיסטורי של עם ישראל, ונכון שהוא ישב בבית שעמד להיהרס או בשטח צבאי והיה אסור לו להיות בו או במקרה ההפוך, אנשים שהפגינו נגד הכיבוש או - -
יולי יואל אדלשטיין:
כמו אותו אדם שהגן על הבית בחיפה שעמד להריסה.
ראובן ריבלין:
- - כל הדברים האלה הם דברים שלפעמים, כאשר אנחנו באים לדון עליהם בוועדת האתיקה, ואני לא רק נציג הליכוד כאן אלא גם נציג ועדת האתיקה, אנחנו צריכים לשקול האם לא מדובר פה בחבר כנסת שהיה מוכן ללכת לבית הסוהר והוא לא פושע במובן הרגיל - -
נורית אלשטיין:
אין לו אידיאולוגיה של הפרת חוק.
ראובן ריבלין:
הוא חושב שהוא עושה את שליחותו.
ראובן ריבלין:
אז יכול להיות שצריך סעיף מילוט כללי שאומר: והיה ושוכנעה ועדת האתיקה שמדובר בענין שבו פעל לפי מיטב מצפונו.
ראובן ריבלין:
.. זה דבר שיכול להיות יותר מדי רחב וסעיף מילוט יותר מדי קשה, אני, ברמה האישית, חושב שכל חבר כנסת צריך להיות דוגמה לציבור, הוא לא יכול להפר את חוקי מדינת ישראל.
ראובן ריבלין:
אבל יש מקרים שבהם ההפרה היא הבעת עמדה מפורשת לגבי שליחותו.
ראובן ריבלין:
אם תאמר שצריך לחלל שבת, דבר שהוא כמובן לא יכו להתקיים בחוקי מדינת ישראל, להורות על כפיה אנטי-דתית או כפיה דתית.
ראובן ריבלין:
יכול להיות שכדאי שהוועדה תראה באיזה שהיא אפשרות לסעיף מילוט כזה או אחר כאשר אדם ממלא את תפקידו נטו.
יצחק זמיר:
אני סבור שחשוב וראוי שהפרה של חוק המדינה תחשב הפרה של האתיקה.
יצחק זמיר:
בענין זה אני רוצה לומר 3 הערות: ככלל, חשוב לדעתי שזה יקבע כמסר לא רק לחברי הכנסת אלא גם לציבור הרחב.
יצחק זמיר:
חברי הכנסת מחוקקים, אומרים לכל אחד בציבור: אתה חייב לקיים את החוק, קל וחומר אני חייב.
יצחק זמיר:
המסר הזה חייב להיות.
יצחק זמיר:
דבר שני, מבחינה מעשית, אם זה לא ייכלל בכללי האתיקה, פירושו של דבר שבכל מקרה ההחלטה תהיה של היועץ המשפטי לממשלה להגיש אישום פלילי או לסגור את התיק.
יצחק זמיר:
בהרבה מקרים זה לא יכול לעבור לסדר היום, אין לי ברירה, אני מגיש אישום פלילי.
יצחק זמיר:
ולכן, יש את המוצא לומר שלא מתאים כאן להגיש אישום פלילי נגד חבר הכנסת, בעיקר היום, לאחר תיקון דיני החסינות ויש סמכות לוועדת האתיקה.
יצחק זמיר:
הדבר השלישי, לא כל הפרה של חוק המדינה זאת עילה להגשת קובלנה לדיון ולהחלטה של ועדת האתיקה בדבר הפרה, משום שבכללים האלה יש מסננת כפולה.
יצחק זמיר:
המסננת הראשונה היא שיש כאן שיקול דעת אם להעביר את התלונה.
יצחק זמיר:
אנחנו מציעים שכשמוגשת תלונה על ידי חבר הכנסת או על ידי אדם מן הציבור, אפשר לדחות אותה על הסף אם זה ענין טפל, שולי, או דבר של מה בכך או שעל פניו זה לא פגיעה באתיקה וכולי.
יצחק זמיר:
שנית, ועדת האתיקה, יש לה שיקול דעת.
יצחק זמיר:
כל השיקולים שחבר הכנסת דיבר בהם, ועדת האתיקה מודעת להם.
יצחק זמיר:
לכן, אני חושב שיש מספיק ביטחונות בנויים בתוך מערכת הכללים האלה, כדי שאפשר וראוי יהיה לתבוע באופן כללי, שחבר הכנסת צריך לקיים את חוקי המדינה והפרה של החוקים יכולה להיות הפרה עם כל המסננות שישנן, כדי למנוע דיון בהפרה של מה בכך או בהפרה שלא פוגעת במעמד של חבר הכנסת ושל הכנסת.
אסא כשר:
ראשית, לוגית, כל הפרה של חוק היא גם עבירה אתית.
אסא כשר:
הסף המשפטי למטה, אתה אוטומטית מתחת לרף ולא יתכן שאתה בסדר אתית, למרות שעברת על החוק.
אסא כשר:
השאלה האחרת היא התגובות על התנהגות כזאת.
אסא כשר:
יש דרך אחת להגיד: עברת משהו בנפשך.
אסא כשר:
עד כדי כך הוא בנפשך, שאתה מוכן להפר את החוק והאתיקה וללכת לבית הסוהר, ואתה - -
ראובן ריבלין:
להפר את החוק.
אסא כשר:
ולכן אוטומטית גם את האתיקה ואולי ללכת לבית הסוהר כי כל הענין הזה בנפשך.
אסא כשר:
זאת דרך אחת לעשות את זה.
אסא כשר:
דרך שניה היא להגיד בתוך החוק או בתוך האתיקה, לפתוח דלת ולהגיד שאתה עושה את זה מפני שזה בנפשך, אז זה בסדר.
אסא כשר:
אני חושב שהדרך ראשונה בוודאי עדיפה.
אסא כשר:
אתה עובר על החוק אז לא נפתח לך דרך שמרשה לך לעבור על החוק ונותנת לך כל מיני הגנות במסגרת החסינות, במסגרת מילוי תפקידך, במסגרת מצפונך, וכל מיני הגנות שכל מיני חוקים יכולים לתת להתנהגות כזאת.
אסא כשר:
זו עבירה על החוק.
אסא כשר:
זה לא שלא עברת על החוק, כן עברת על החוק אז יש לך הגנות מפני התגובות של חשודים בעבירה.
אסא כשר:
אותו דבר באתיקה.
אסא כשר:
לא נגיד לך שזה בסדר אתית.
אסא כשר:
נגיד לך שזה לא בסדר, אבל יהיו כל מיני הגנות.
אסא כשר:
למשל, המנגנון האתי של הכנסת לא יטפל בזה במקרים מסוימים או ועדת האתיקה תגיד שלא צריך לטפל בזה, לא יהיה ענין לציבור.
אסא כשר:
זה ישיג את שני הדברים: מצד אחד, אנחנו מסמנים את הרף כמו שצריך וזו עבירה ולכן זה לא בסדר, זו התנהגו לא ראויה.
אסא כשר:
מצד שני, היו השגות שלא מענישים, לא מגיבים - -
ראובן ריבלין:
לכן זה טוב שזה יהיה בידי ועדת האתיקה שקובעת בעצמה ולא בידי איזה קומיסר.
ראובן ריבלין:
אם ועדת האתיקה תהיה גם אחראית שלא יהיה מצב שבו יש מישהו שיכול בדרך כזאת או אחרת לפגוע, וזה חשוב, בהחלט יכולה ועדת האתיקה לראות בענין, למרות העבירה לכאורה, לא לראות ענין לציבור ולהעניש את חבר הכנסת.
רוחמה אברהם-בלילא:
ארבל, את יכולה לנסח את ההצעה של הסעיף הזה?
יצחק זמיר:
צריך יהיה לעבוד על הניסוח שיהיה: כבוד הכנסת וכבוד חבריה, התנהגות שאינה הולמת והפרה של חוק המדינה.
ארבל אסטרחן:
3 רישא ו-4 - -
יצחק זמיר:
צריך לנסח אחרת.
גדעון סער:
יש הסכמה על הכיוון.
אסא כשר:
אני רוצה להפנות את תשומת הלב לתוצאה, אני לא בעדו בכלל.
אסא כשר:
התוצאה היא שנאמנות לערכיה של מדינת ישראל זה ערך סוג ב' מפני שערכים סוג א', זה אלה שאפשר להתלונן בקשר אליהם.
אסא כשר:
עכשיו יש כאלה שאי אפשר להתלונן, אז הם סוג ב'.
גדעון סער:
אני לא מוציא מכלל אפשרות שיבואו אנשים ויגידו שבשבעה שמישהו מסית ברמאללה, הוא פוגע בכבוד הכנסת או מתנהג התנהגות שאינה הולמת או מפר את דיני המדינה.
גדעון סער:
אני משתדל להישאר עם סעיפי סל כסעיפי שסתום, ולמנוע השלכה של ועדת האתיקה רק לכיוון האידיאולוגי.
גדעון סער:
אני חושב שזה בעייתי.
נורית אלשטיין:
יש בעיה באכיפה.
גדעון סער:
לכן לא נפנה לערכים אלא באיזו שהיא צורה צריכים לנסח את זה - -
נורית אלשטיין:
אולי צריך לחזור על המהות שכאילו הבסיס לעילה.
יצחק זמיר:
את שלושת הדברים האלה של שמירה על כבוד הכנסת וחבריה, ההתנהגות ההולמת ואת קיום דיני המדינה, להפוך לכללים.
יצחק זמיר:
ואז יש ערכים שמנחים וישנם הכללים.
יצחק זמיר:
זה ענין של ניסוח.
נורית אלשטיין:
אחרת יש בעיה באכיפה.
אסתרינה טרטמן:
אין לזה גבול, כי מה שכבוד בעיני אחד אינו כבוד בעיני השני.
רוחמה אברהם-בלילא:
יש הסכמה על הדרך, לגבי הניסוח זה יהיה לאור ההבהרות שנתקבלו עכשיו.
רוחמה אברהם-בלילא:
היועצת המשפטית תנסח את זה, ונביא את זה לישיבה הבאה.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני רוצה לאשר את סעיף 5.
רוחמה אברהם-בלילא:
על סעיף 6 נצביע לאחר שהיועצת המשפטית תניח את התיקון על שולחן הוועדה.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני מודה לכם חבריי, חברי הכנסת, על הדיון הפורה וההתקדמות המהירה.
רוחמה אברהם-בלילא:
אנחנו ממשיכים ביום שלישי הבא.
רוחמה אברהם-בלילא:
על סדר-יומנו מספר הצעות חוק שחברי הכנסת ביקשו לפטור אותן מחובת הנחה מוקדמת.
רוחמה אברהם-בלילא:
לפני כן, בפנינו שתי בקשות של הממשלה, כאשר אנחנו צריכים לקבוע מסגרת דיון.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני קוראת בפניכם את בקשת מזכיר הכנסת: "הריני להביא לידיעתך כי הממשלה מבקשת להודיע לכנסת על החלטתה בהתאם לסעיף 15 לחוק יסוד: הממשלה, לצרף את מר אהוד ברק כשר נוסף לממשלה בתפקיד סגן ראש הממשלה ושר הביטחון.
רוחמה אברהם-בלילא:
הנושא יעלה לדיון בכנסת, בישיבתה ביום שני, ב' בתמוז התשס"ז, 18 ביוני 2007.
רוחמה אברהם-בלילא:
אודה אם תעמידי את הנושא על סדר-יומה של הוועדה לצורך קביעת מסגרת דיון סיעתית לנושא.
רוחמה אברהם-בלילא:
" חברי חברי הכנסת, לפי מסגרת הדיונים שנעשתה עד כה בנושא צירוף שר לממשלה - על-פי הסכמה שהיתה בדרך כלל בין הקואליציה לאופוזיציה בדיונים האחרונים – ניתנו חמש דקות לכל סיעה.
רוחמה אברהם-בלילא:
שוחחתי עם חבר הכנסת גדעון סער, וההצעה שלי היא עשר דקות לסיעות הגדולות, ולסיעות שמונות מתחת ל-10 חברי כנסת חמש דקות לכל סיעה.
רוחמה אברהם-בלילא:
זוהי ההצעה שלי.
רוחמה אברהם-בלילא:
גדעון סער: גברתי, עם כל הכבוד, הדבר הזה הוא לא מסור לשיקול-דעת, הוא אפשרי רק כאשר יש הסכמה, ובכלל מתכונת הדיון לפי התקנון אמורה להיות דיון אישי.
רוחמה אברהם-בלילא:
עצם הדילוג לדיון סיעתי כדבר שהוא מובן מאליו, הוא בעייתי, אבל גם אם נלך לדיון סיעתי, סעיף 48(1) - -
רוחמה אברהם-בלילא:
לתקנון הכנסת – קראתי אותו.
רוחמה אברהם-בלילא:
גדעון סער: - - קובע שבכל דיון יהיו לכל סיעה עשר דקות לפחות, ואני מתנגד בחריפות לכך שהסיעות הקטנות – תיפגענה זכויותיהן.
רוחמה אברהם-בלילא:
לפי דעתי, צירוף אהוד ברק לממשלה הוא דיון חשוב.
רוחמה אברהם-בלילא:
יש לכל סיעה – ולפעמים אפילו ליותר מכל סיעה – לכל חבר כנסת, מה לומר, שלא לדבר על נסיבות הפרידה משר הביטחון הקודם - - - קריאה: הדחה.
רוחמה אברהם-בלילא:
גדעון סער: אני לא אומר את המילה הדחה כי צריך להשאיר גם משהו למליאה.
רוחמה אברהם-בלילא:
היו"ר רוחמה אברהם בלילא: מילא, אם חבר כנסת אומר – זה בסדר, אבל יש לך גם קריאות ביניים מהקהל.
גדעון סער:
יש פער בין השבחים שנתן ראש הממשלה לשר הביטחון בשבועות ובחודשים האחרונים, לבין המהירות שהוא נפטר ממנו, אבל זה לא כרגע לדיון.
גדעון סער:
לעניין הדיון הזה יש סעיף בתקנון.
גדעון סער:
היו"ר רוחמה אברהם בלילא: חבר הכנסת סער, אין לי שום בעיה, ועדת הכנסת תמיד פועלת לפי התקנון.
גדעון סער:
אני ניסיתי, ואנחנו נלך לפי סעיף 48 לתקנון הכנסת.
גדעון סער:
אני מבקשת להצביע.
גדעון סער:
גדעון סער: גברתי, עמדתנו היא שהדיון צריך להיות אישי.
גדעון סער:
קריאה: מי הסכים לכך שזה דיון סיעתי?
גדעון סער:
היו"ר רוחמה אברהם בלילא: אני מחליטה שזה דיון סיעתי.
גדעון סער:
גדעון סער: לא, את לא יכולה, גברתי.
גדעון סער:
היו"ר רוחמה אברהם בלילא: אני רוצה ללכת לפי סעיף 48 לתקנון הכנסת.
גדעון סער:
גברתי היועצת המשפטית, האם יש איזושהי עמדה שהיא מנוגדת לקביעת הזמן שהוא עשר דקות לכל סיעה?
גדעון סער:
ארבל אסטרחן: כן.
גדעון סער:
קודם כול, כדי שהדיון יהיה דיון סיעתי נדרש ש-10 חברי כנסת או שתי סיעות שמספר חבריהן ביחד אינו פחות מ-8, ידרשו שהדיון יהיה סיעתי.
גדעון סער:
לאחר שעוברים את השלב הזה, קובע התקנון שוועדת הכנסת תקבע את הזמן.
גדעון סער:
היו"ר רוחמה אברהם בלילא: בסדר, יש פה שתי סיעות.
גדעון סער:
גדעון סער: לא שמענו שהן ביקשו.
רוחמה אברהם-בלילא:
ביקש ממני חבר הכנסת יואל חסון.
רוחמה אברהם-בלילא:
גדעון סער: לא שמעתי שום בקשה כזאת.
רוחמה אברהם-בלילא:
אתה רוצה שהוא יאמר את זה לפרוטוקול?
רוחמה אברהם-בלילא:
גדעון סער: אם הוא מבקש – אין לי התנגדות.
רוחמה אברהם-בלילא:
היו"ר רוחמה אברהם בלילא: חבר הכנסת יואל חסון, אתה מוכן לבקש?
יואל חסון:
אנחנו מבקשים.
יואל חסון:
היו"ר רוחמה אברהם בלילא: אני מודה לך, אדוני.
יואל חסון:
סיעת קדימה מונה 29 חברי כנסת - - גדעון סער: ללא ספק, בכנסת הזאת זה מספר החברים.
יואל חסון:
היו"ר רוחמה אברהם בלילא: - - ולפי ההצעה הזאת של היועצת המשפטית, אני מציעה שהדיון יעבור לדיון סיעתי, ולפיו אנחנו נקבע מסגרת דיון של עשר דקות לכל סיעה.
יואל חסון:
מי בעד, חברי הכנסת?
יואל חסון:
מי מתנגד?
יואל חסון:
מי נמנע?
יואל חסון:
קריאות: - - - ה צ ב ע ה בעד – 10 נגד – 2 נמנעים – אין ההצעה למסגרת דיון סיעתית בהודעת הממשלה על צירוף שר נוסף לממשלה בתפקיד סגן ראש הממשלה ושר הביטחון, של עשר דקות לכל סיעה, נתקבלה.
רוחמה אברהם-בלילא:
חבר הכנסת טיבי, האם אדוני מתנגד ומבקש שהזמן יהיה פחות מכך?
רוחמה אברהם-בלילא:
אחמד טיבי: אני רציתי שזה יהיה דיון אישי ולא דיון סיעתי.
רוחמה אברהם-בלילא:
היו"ר רוחמה אברהם בלילא: או.
רוחמה אברהם-בלילא:
קי, אני מודה לך.
יולי יואל אדלשטיין:
אבל בנימה רצינית, גברתי היושבת-ראש, ברשותך.
יולי יואל אדלשטיין:
אנחנו קובעים פה פעם אחר פעם – זה היה לפני כמה שבועות בנושא של העברת סמכויות מאיזשהו שר, זה עכשיו כאן - -
רוחמה אברהם-בלילא:
מה הבעיה?
רוחמה אברהם-בלילא:
יולי-יואל אדלשטיין: - - מחר יעלה עניין של מינוי אדם שזה עתה הורשע, לתפקיד בכיר בממשלה, וגם יגידו שיתקיים דיון סיעתי.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני לא בטוח שתפקידה של הכנסת ללכת רק לפי מיוריזציה מסוג זה.
רוחמה אברהם-בלילא:
היו"ר רוחמה אברהם בלילא: סליחה, חבר הכנסת אדלשטיין, ועדת הכנסת פועלת על-פי התקנון גם לאור בקשתו של חבר הכנסת סער, והלכה למעשה היתה פה שקיפות מלאה.
רוחמה אברהם-בלילא:
יולי-יואל אדלשטיין: אין שום ספק.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני רק אומר, גברתי היושבת-ראש – ואת גם טיפה זוכרת את זה – שדברים משתנים, ומיוריזציה היא אף פעם לא טובה לאף אחד.
רוחמה אברהם-בלילא:
היו"ר רוחמה אברהם בלילא: תודה רבה, חבר הכנסת אדלשטיין.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני רוצה לעבור לתוצאות ההצבעה.
רוחמה אברהם-בלילא:
בעד – 10, נגד – 2, לא היו נמנעים.
רוחמה אברהם-בלילא:
לפיכך, אני קובעת שמסגרת הדיון בצירוף שר לממשלה, השר אהוד ברק, היא מסגרת של עשר דקות לכל סיעה – הגדולות והקטנות כאחת.
רוחמה אברהם-בלילא:
קריאות: - - - בקשת הממשלה להקדמת הדיון בהצעת חוק הבנקאות (שירות ללקוח) (תיקון מס' 10), התשס"ז-2007, לפני הקריאה הראשונה
רוחמה אברהם-בלילא:
הנושא הבא על סדר-היום הוא בקשת הממשלה לפטור מחובת הנחה מוקדמת את הצעת חוק הבנקאות (שירות ללקוח) (תיקון מס' 10), התשס"ז-2007.
רוחמה אברהם-בלילא:
"בהתאם לסעיף 113(ג) לתקנון הכנסת, מבקשת הממשלה כי ועדת הכנסת תחליט על הקדמת הדיון בהצעת החוק.
רוחמה אברהם-בלילא:
החוברת הכחולה בה מתפרסמת הצעת החוק תישלח אליכם בנפרד.
רוחמה אברהם-בלילא:
" ארבל אסטרחן: נשלחה.
רוחמה אברהם-בלילא:
היו"ר רוחמה אברהם בלילא: נשלחה והיא מונחת.
רוחמה אברהם-בלילא:
חברי חברי הכנסת, אני רוצה להביא לתשומת לבכם, שבוועדת הכלכלה מתקיימים דיונים בכל מה שקשור להצעת חוק הבנקאות.
רוחמה אברהם-בלילא:
חבר הכנסת משה כחלון – שמשמש גם כיושב-ראש הוועדה – אמר במליאה כמדומני, שברגע שהממשלה תניח את הצעת החוק, הצעת החוק תוצמד לשלו ותוצמד לדיונים במליאת הוועדה.
רוחמה אברהם-בלילא:
הממשלה, בשעה טובה, הניחה את הצעת החוק ומבקשת לפטור אותה מחובת הנחה מוקדמת.
רוחמה אברהם-בלילא:
מי שמייצג את הממשלה בסוגיה הזאת כדי לתת הסבר לחברי הכנסת היא עורכת-דין רוני נויבואר ממשרד המשפטים.
רוחמה אברהם-בלילא:
את מוזמנת להסביר לחברי הוועדה.
רוחמה אברהם-בלילא:
רוני נויבואר: ברשות חברי הוועדה הנכבדים, נמצא כאן עורך-דין אמיר בכר מבנק ישראל, ומאחר שהוא מלווה את חקיקת החוק הזה, אני מציעה שהוא יתן הסבר.
רוחמה אברהם-בלילא:
אמיר בכר: הצעת החוק הזאת – מטרתה היא לפקח על עמלות הבנקים.
רוחמה אברהם-בלילא:
הנושא נדון בוועדת הכלכלה של הכנסת מזה מספר שנים.
רוחמה אברהם-בלילא:
לאחרונה, לפני כחצי שנה, בנק ישראל עשה עבודה נרחבת בנושא הזה, ובעקבותיה הגיע לטיוטת חוק שהוגשה גם כתזכיר חוק לפני זמן לא רב.
רוחמה אברהם-בלילא:
ברגע שהוגשה כתזכיר חוק למשרדי הממשלה – משרד האוצר, משרד המשפטים - ניסו לקדם אותה ככל שאפשר.
רוחמה אברהם-בלילא:
ביקשו גם אשרור בממשלה, אחרי 21 ימים שהיא הגיעה לדיון בוועדת שרים לענייני חקיקה, וכעת גם פטור מחובת הנחה.
רוחמה אברהם-בלילא:
אחרי שהוגשה טיוטת החוק למזכירות הממשלה, מספר חברי כנסת בוועדת הכלכלה העתיקו אותה ועשו ממנה הצעת חוק פרטית – אני אומר זאת לחיוב – הם כתבו גם בדברי ההסבר שהם עושים זאת כדי שהממשלה לא תוכל למשוך את הצעת החוק במהלך הדיונים כי הם רוצים לקדם אותה.
רוחמה אברהם-בלילא:
בעניין הזה, למיטב ידיעתי, אנחנו מתואמים עם חבר כנסת כחלון – שמחכה להצעה שלנו שתגיע, ותתאחד עם ההצעה שלו.
רוחמה אברהם-בלילא:
ההצעה הפרטית קיבלה פטור מחובת הנחה מוקדמת בשעתו, ולכן התקדמה מהר יותר מאשר ההצעה הממשלתית.
רוחמה אברהם-בלילא:
היו"ר רוחמה אברהם בלילא: בשני משפטים, על מה הצעת החוק מדברת?
רוחמה אברהם-בלילא:
למען הפרוטוקול, למען חברי הכנסת.
אמיר בכר:
הצעת החוק מציעה לפקח על עמלות הבנקים, בשני מישורים.
אמיר בכר:
המישור העיקרי והרחב יותר הוא המישור שבו הנגיד יוסמך לקבוע רשימה סופית של שירותים בנקאיים, שרק בגינם בנק יוכל לגבות עמלה.
אמיר בכר:
לא מדובר פה בפיקוח על המחיר, אלא על כך שהרשימה עצמה תהיה רשימה קבועה.
אמיר בכר:
הכוונה כאן היא להפחית את מספר העמלות מכ- 340 שהן היום, לכ- 100 פלוס, עד 150 – זאת התוכנית.
יצחק גלנטי:
ולנגיד הבנק לפני כן לא היתה הסמכות הזאת?
יצחק גלנטי:
היו"ר רוחמה אברהם בלילא: לא, לא, חבר הכנסת גלנטי.
יצחק גלנטי:
אמיר בכר: התשובה היא לא.
יצחק גלנטי:
לנגיד לא היתה הסמכות.
יצחק גלנטי:
כרגע, הסמכות לפקח היא לפי חוק פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים, לא לבנק ישראל – לשר האוצר ולשר התמ"ת.
יצחק גלנטי:
כאן המטרה היא להעביר את היכולת למי שמומחה בעניין.
יצחק גלנטי:
העיקר השני בהצעה הוא לפקח ממש על מחיר במקרים שבהם זה ראוי לפי עילות מסוימות, כלומר אם הולכים גבוה מדי – או להפחית אותו, או בכלל לבטל את אותה עמלה.
יצחק גלנטי:
היו"ר רוחמה אברהם בלילא: אני מודה לך, אדוני.
יצחק גלנטי:
האם למישהו מחברי הכנסת יש מה לומר בעניין לפני שאני עוברת להצבעה?
יצחק גלנטי:
אני מודה לכם.
יצחק גלנטי:
אני עוברת להצבעה.
יצחק גלנטי:
מי בעד לפטור את הצעת החוק מחובת הנחה מוקדמת?
יצחק גלנטי:
מי מתנגד?
יצחק גלנטי:
מי נמנע?
יצחק גלנטי:
ה צ ב ע ה בעד – 13 נגד – אין נמנעים – אין בקשת הממשלה להקדמת הדיון בהצעת חוק הבנקאות (שירות ללקוח) (תיקון מס' 10), התשס"ז-2007, לפני הקריאה הראשונה, נתקבלה.
רוחמה אברהם-בלילא:
ובכן, חברי חברי הכנסת, תוצאות ההצבעה הן: 13 הצביעו בעד, לא היו מתנגדים, לא היו נמנעים.
רוחמה אברהם-בלילא:
לפיכך, אני קובעת שהצעת חוק הבנקאות קיבלה פטור מחובת הנחה.
רוחמה אברהם-בלילא:
הערת היועצת המשפטית – למען הפרוטוקול – שהצעת החוק של הממשלה, אשר קיבלה פטור מחובת הנחה, היא לקריאה הראשונה.
רוחמה אברהם-בלילא:
בקשות חברי הכנסת להקדמת הדיון בהצעות חוק לפני הקריאה הטרומית: הצעת חוק חינוך ממלכתי (תיקון – הגבלת מספר תלמידים בגן חובה ובכיתה בבית ספר יסודי), התשס"ז-2007 (פ/2610/17), של חברת הכנסת ליה שמטוב
רוחמה אברהם-בלילא:
אני עוברת לנושא הבא: בקשותיהם של חברי הכנסת להקדמת הדיון בהצעות חוק לפני הקריאה הטרומית.
רוחמה אברהם-בלילא:
ההצעה הראשונה היא של חברת הכנסת ליה שמטוב, הצעת חוק חינוך ממלכתי (תיקון – הגבלת מספר תלמידים בגן חובה ובכיתה בבית-ספר יסודי), התשס"ז-2007, (פ/2610/17).
רוחמה אברהם-בלילא:
בבקשה, חברת הכנסת ליה שמטוב, נא להסביר לחברי הוועדה מדוע את מבקשת לפטור את הצעתך מחובת הנחה.
רוחמה אברהם-בלילא:
ליה שמטוב: כפי שאמרת, זהו חוק חינוך ממלכתי – הגבלת מספר תלמידים גם בגן חובה וגם בבית-ספר יסודי.
רוחמה אברהם-בלילא:
הצעות חוק דומות עברו במליאה בקריאה הטרומית – הצעות חוק של חברי הכנסת: נאדיה חילו, רונית תירוש ומיכאל מלכיאור.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני הייתי רוצה להצמיד את הצעת החוק שלי ולקחת חלק פעיל כדי לקדם את החוק הזה בוועדה.
רוחמה אברהם-בלילא:
אחמד טיבי: בהחלט.
רוחמה אברהם-בלילא:
היו"ר רוחמה אברהם בלילא: גברתי, לפני שאני עוברת להצבעה אני מבקשת לברר שאכן הצעות דומות בעיקרן הועברו לוועדת החינוך – של חברת הכנסת נאדיה חילו, של חברת הכנסת רונית תירוש ושל חבר הכנסת מיכאל מלכיאור.
רוחמה אברהם-בלילא:
מליאת הכנסת הצביעה ב- 30 במאי 2007 על תמיכתה בהן.
רוחמה אברהם-בלילא:
ה צ ב ע ה בעד – 12 נגד – אין נמנעים – אין בקשת חברת הכנסת ליה שמטוב להקדמת הדיון בהצעת חוק חינוך ממלכתי (תיקון – הגבלת מספר תלמידים בגן חובה ובכיתה בבית-ספר יסודי), התשס"ז-2007, לפני הקריאה הטרומית, נתקבלה.
רוחמה אברהם-בלילא:
12 הצביעו בעד, לא היו מתנגדים, לא היו נמנעים.
רוחמה אברהם-בלילא:
לפיכך, אני קובעת שהצעתך קיבלה פטור מחובת הנחה.
רוחמה אברהם-בלילא:
הצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון – הגדרת מתקן ביטחוני), התשס"ז-2007 (פ/2671/17), של חבר הכנסת אורי אריאל
רוחמה אברהם-בלילא:
הצעה שנייה היא הצעתו של חבר הכנסת אורי אריאל: הצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון- הגדרת מתקן ביטחוני), התשס"ז-2007 (פ/2671/17).
רוחמה אברהם-בלילא:
חבר הכנסת אורי אריאל, אנא נמק בפני הוועדה מדוע אתה מבקש לפטור את הצעתך מחובת הנחה.
רוחמה אברהם-בלילא:
אורי אריאל: הצעת החוק באה להסדיר באופן חוקי את היכולת לזרז את הקמת הממ"דים בעוטף עזה ובמקומות אחרים, לפי הצורך.
רוחמה אברהם-בלילא:
היום, כששואלים את משרד הביטחון איך הוא יקים את הממ"דים – הרי אין תוכניות ואין אישורים - - - גדעון סער: איזה שר ביטחון?
רוחמה אברהם-בלילא:
אורי אריאל: סליחה, מכובדי.
רוחמה אברהם-בלילא:
שואלים את משרד הביטחון, לא את שר הביטחון – אז התשובה היא: אנחנו מתעלמים מהחוק, יש צורך ביטחוני דחוף, ולכן אנחנו מקימים ויהיה בסדר.
רוחמה אברהם-בלילא:
כנ"ל – ואינני יודע אם זה נכון – אבל צוטט שר הפנים שאין מנוס אלא להקים, ואחרי כן נסדר את כל הדברים.
רוחמה אברהם-בלילא:
זה לא צריך להיות כך, אפשר לסדר את זה גם באישורי תוכניות.
רוחמה אברהם-בלילא:
ההצעה של החוק אומרת שממ"ד – קרי, מרחב מוגן דירתי – ייחשב כעניין ביטחוני במידה ששר הביטחון הודיע שהאזור הזה נתון תחת בעיה ביטחונית, ואז זה נדון במה שנקרא ועדה למתקנים ביטחוניים.
רוחמה אברהם-בלילא:
יש בתוך ועדת תכנון ועדה מאוד מצומצמת למתקנים ביטחוניים, ובדרך כלל כשמה כן היא – היא מאשרת מכונות צבא או מתקנים אחרים.
רוחמה אברהם-בלילא:
במקרה הזה, כדי לעשות זאת גם חוקי, גם מהיר וגם זמין לתושבים – שכולנו הרי איתם- זאת הצעתי כדי לאפשר את העניין שיהיה באופן חוקי.
יואל חסון:
גברתי היושבת-ראש, אני שוחחתי אתמול בערב עם סגן שר הביטחון בעניין ההצעה הזאת, שהיא בעיני הצעה חשובה, ושוכנעתי על-ידי סגן שר הביטחון שיש תוכניות ברורות – כולל כאלה שהגיעו לכנסת – שממש נעשות בימים הקרובים, חלק כבר נעשה.
יואל חסון:
אני חושב שההצעה הזאת – טוב שתהיה.
יואל חסון:
אני לא חושב שנחוץ שהיא תקבל פטור, אבל טוב שהיא תהיה ברקע ותשמש אולי כזרז.
יואל חסון:
אין צורך בפטור, ואני מאמין שבימים הקרובים אתה תשמע חדשות טובות בנושא.
יואל חסון:
לכן, אני מציע להתנגד למתן פטור מחובת הנחה.
יואל חסון:
דוד אזולאי: כפי שאומר חברי, זוהי הצעת חוק טובה והיא חשובה אם זה יהווה זרז לממשלה.
יואל חסון:
אם הוא יחכה, ימתין 45 יום – אז מה הועילו חכמים בתקנתם?
יואל חסון:
גדעון סער: הגענו לאחרי מושב החורף.
דוד אזולאי:
נכון, ואז מה הועילו חכמים בתקנתם?
דוד אזולאי:
אנחנו נמצאים במצב נתון מסוים שהוא מחייב את כולנו, ולכן אני דווקא חושב - - - אורי אריאל: - - - מערכת הביטחון אחרי שמונה שנים - - - קריאות: - - -
דוד אזולאי:
חבר הכנסת יואל חסון, אם אנחנו לא נעשה הצעת חוק פרטית כזאת – אנחנו לא נתקדם, ולממשלה יש זמן, ועובדה שעד היום לא נעשו דברים בשדרות ולא בצפון.
דוד אזולאי:
היו"ר רוחמה אברהם בלילא: האם למי מחברי הכנסת יש עוד מה לומר בעניין הזה לפני שאני עוברת להצבעה?
דוד אזולאי:
אני עוברת להצבעה.
דוד אזולאי:
מי בעד לפטור את הצעת החוק מחובת הנחה?
דוד אזולאי:
מי נגד?
דוד אזולאי:
מי נמנע?
דוד אזולאי:
ה צ ב ע ה בעד – 7 נגד – 6 נמנעים – אין בקשת חבר הכנסת אורי אריאל להקדמת הדיון בהצעת חוק התכנון והבניה (תיקון – הגדרת מתקן ביטחוני), התשס"ז-2007, לפני הקריאה הטרומית, נתקבלה.
רוחמה אברהם-בלילא:
7 הצביעו בעד, 6 הצביעו נגד, ללא נמנעים.
רוחמה אברהם-בלילא:
הצעת חוק שוויון הזדמנויות בעבודה (תיקון – נציג אוכלוסיה ערבית בועדה המייעצת), התשס"ז-2007 (פ/2663/17), של חבר הכנסת אחמד טיבי
רוחמה אברהם-בלילא:
הצעת החוק הבאה:
רוחמה אברהם-בלילא:
הצעת חוק שוויון הזדמנויות בעבודה (תיקון – נציג אוכלוסיה ערבית בועדה המייעצת), התשס"ז-2007 (פ/2663/17), הצעתו של חבר הכנסת אחמד טיבי.
רוחמה אברהם-בלילא:
אנא, חבר הכנסת אחמד טיבי, הסבר לחברי הוועדה.
רוחמה אברהם-בלילא:
אחמד טיבי: הכנסת קיבלה בשנת 2005 תיקון לחוק שוויון הזדמנויות בעבודה, המורה על הקמת נציבות שוויון הזדמנויות בעבודה.
רוחמה אברהם-בלילא:
שר התמ"ת, אחראי הנציבות – הוא אמור למנות את הנציבות בת 21 חברים.
רוחמה אברהם-בלילא:
כל האוכלוסיות מיוצגות בוועדה הזאת – נשים, אנשים עם מוגבלויות – ונפקד מקומה של האוכלוסייה הערבית.
גדעון סער:
לא כדאי לך לצדד בהרחבת הגוף?
גדעון סער:
- - - קריאות: - - -
מאיר פרוש:
רעיון נהדר.
מאיר פרוש:
אחמד טיבי: חבר הכנסת גלנטי, האם יש סיבה שאתה יוצא בהצעה רגילה?
יצחק גלנטי:
אני צריך להצביע במקום אחר.
אחמד טיבי:
אפילו בהצעה שאני מתנגד לה רעיונית, של חבר הכנסת אורי אריאל – נשארתי כדי להעביר.
אחמד טיבי:
יש דברים קולגיאליים שעושים, זה לא נושא עקרוני.
אחמד טיבי:
היו"ר רוחמה אברהם בלילא: אבל יש דברים קולגיאליים גם - - - אחמד טיבי: לא, זה בנושא עקרוני.
אחמד טיבי:
אם יש נושא עקרוני שהכנסת מתנגדת לו – להוציא חבר כנסת ערבי מהכנסת – זה כן, אבל לא על הצעה רגילה.
גדעון סער:
על זה הצבענו נגד.
גדעון סער:
אנחנו התנגדנו להצעת החוק הזאת.