GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
משה גפני:
אני לא מתייחס לענין הזה מכיוון שטיפלתם בחברי הכנסת ולא בנשיאות הכנסת וביושבת ראש הכנסת.
משה גפני:
אתם צריכים לדעת מה קורה היום בכנסת.
משה גפני:
כשהיו הבחירות לנשיא המדינה, היו פה 120 חברי כנסת.
משה גפני:
כשיש הצבעות חשובות, נמצאים כל חברי הכנסת.
משה גפני:
אם הוא לא בא, יש לו את הסיבה הכי הכי.
משה גפני:
מה קורה היום?
משה גפני:
באה יושבת ראש הכנסת עם נשיאות הכנסת, באה הקואליציה ואומרת שביום שלישי אין הצבעות חשובות וההצבעה על חוק חשוב נדחית ליום רביעי.
משה גפני:
אתם יכולים לראות זאת בסדר היום הקבוע של הכנסת.
משה גפני:
אומרת לנו, חברי הכנסת, נשיאות הכנסת: אל תבואו ביום שלישי.
משה גפני:
אתם יכולים לראות את מליאת הכנסת ביום שלישי, המליאה ריקה.
משה גפני:
מי נמצא במליאה?
משה גפני:
מי שאין לו דברים אחרים לעשות, מי שלא רלוונטי בפוליטיקה וסתם הוא נמצא פה ועובד ומקבל קהל, ונכנס מפעם לפעם למליאה כי יושבת הראש סידרה קפה מאחורי המליאה ולא מעבר לזה.
משה גפני:
יש פה בעיה מובנית שחבר הכנסת אורון העלה אותה על קצה המזלג.
משה גפני:
אני מגיש שאילתה דחופה בעל פה, זה אחד המנגנונים החשובים של חבר הכנסת.
משה גפני:
הרי מה המנגנון של שאילתה דחופה?
משה גפני:
אני מגיש אותה ביום שני, הנשיאות מאשרת אותה והשר חייב להשיב תוך יומיים, הוא צריך לשמוע את השאלות הנוספות ולהשיב עליהן.
משה גפני:
אני מגיש שאילתה לשרת החינוך ועונה לי השר להגנת הסביבה, במקרה הטוב, לפעמים זה השר המקשר שבכלל עסוק בדברים אחרים, והוא עונה לי על מערכת החינוך.
משה גפני:
וכשאני שואל אותו ואומר שהעובדות הן אחרות, הוא אומר: בסדר, יענו לך בכתב ממשרד החינוך.
משה גפני:
עם כל הכבוד גם אתם יכולים לקבל תשובה בכתב.
משה גפני:
אתם לא צריכים להתמודד בפריימריס ולהיבחר לכנסת.
משה גפני:
אתם מטפלים בנוכחות של חברי הכנסת שאינה רלוונטית.
משה גפני:
הנוכחות של חברי הכנסת באופן אוטומטי היתה גבוהה אם ביום שני היו הצבעות חשובות, ביום שלישי היו הצבעות חשובות וביום רביעי היו הצבעות חשובות - -
אורי אריאל:
אבל משלמים לך שתהיה גם בהצבעות לא חשובות.
קולט אביטל:
אבל מה שקובע הוא סדר היום של השרים ולכן יום שלישי הוא יום "מת".
משה גפני:
אתם פספסתם את הנוכחות של חברי הכנסת בגלל שקיבלתם את מה שאומרים לכם יושבי ראש הכנסת.
משה גפני:
את סדר היום קובעת יושבת ראש הכנסת.
קריאות:
זה לא אתיקה.
קריאות:
מה אתה רוצה?
משה גפני:
אני לא רוצה כלום.
משה גפני:
היות ואני נעדר הרבה מישיבות הכנסת ולא נמצא פה יותר מדי ואני גם נציג ה"קפצונים".
משה גפני:
יש לי ביום אחד 10 ישיבות בו זמנית ואני משתדל לעמוד בהן ואני לא חבר גם בוועדה הזאת, אני אומר לכם שאני מכיר את עבודת הכנסת די הרבה שנים ויש ימים מסוימים שהיא הולכת ופוחתת מבחינת הנוכחות ואנשים לא באים לבנין כי הם אומרים שביום שלישי הם מסדרים את הדברים שהם עושים בחוץ.
משה גפני:
הם לא באים לבנין כי הנשיאות אמרה להם: אל תבואו, אין הצבעות חשובות.
משה גפני:
לגבי הוועדות, אם יצמצמו את מספר הוועדות או לא, הגרוע ביותר זה שהשרים לא ממלאים את עבודתם.
משה גפני:
שר לא משיב על הצעות דחופות לסדר, הוא שולח את השר המקשר.
משה גפני:
שר לא משיב על שאילתות בעל-פה.
משה גפני:
שר לא משיב על שאילתות רגילות והוא שולח את הסגן שלו - -
רוחמה אברהם-בלילא:
לזה יש פתרון ואתה יכול להצטרף לחברת הכנסת טרטמן שתגיש לי הצעה כזאת, ששר חייב להשיב על שאילתה בעצמו.
אסתרינה טרטמן:
אני אגיש את הנושא לתיקון בתקנון, ששר יהיה חייב לענות בעצמו - -
רוחמה אברהם-בלילא:
את זה אני בודקת מול יושבת ראש הכנסת ונעשה את זה סטטיסטית.
רוחמה אברהם-בלילא:
תהיה סנקציה בסוגיה הזאת.
פרופ’ אסא כשר:
אני רוצה לחזור לענין הוועדות ולהציע לא לשנות את סעיף 8(ג) אלא לעשות שינוי במקום אחר.
פרופ’ אסא כשר:
אני חושב שמה שאנחנו אומרים על היעדרות מישיבות הוועדות זה חלק מרפורמה ואם הוא ייפול, יהיה יותר קשה להעביר את הרפורמה הזאת במספר הוועדות וגודלן.
פרופ’ אסא כשר:
ככה הלחץ האתי עושה את זה, דורשים מאתנו להיות נוכחים ומוכרחים לשנות.
פרופ’ אסא כשר:
זה מנגנון חשוב כדי לעזור לרפורמה הראויה הזאת ולכן הוא צריך להישאר.
פרופ’ אסא כשר:
כדאי לנתק את זה מהסנקציות.
פרופ’ אסא כשר:
עד שלא תסתיים הרפורמה הזאת במספר הועדות וגודלן, העניין של הנוכחות בוועדות צריך להישאר כמו שהוא היום, ולא להוסיף עוד דיונים בוועדת האתיקה וסנקציות נוספות.
פרופ’ אסא כשר:
זה יכול לפתור את הבעיות של רוב חברי הכנסת בענין הזה.
פרופ’ אסא כשר:
חבר הכנסת אריאל עורר את השאלה האם זה ראוי שיהיה חודש או אולי שבוע וכיו"ב.
פרופ’ אסא כשר:
ראשית, אני רוצה להגיד שבוועדה אנחנו התנסחנו במטרה בצורה מאוד ברורה.
פרופ’ אסא כשר:
"יתמסר למילוי שליחותו הציבורית באופן מלא".
פרופ’ אסא כשר:
זה המקום שבו אתה עובד, זה המקום שבו אתה פעיל ואתה לא צריך להיעדר משם בכלל.
פרופ’ אסא כשר:
מכיוון שכולם בני אדם ויש להם נימוקים סבירים להיעדר במקרים מסוימים כמו מחלות, כמו פעילותם הפוליטית ההכרחית ולכן, יש הצדק להיעדרות.
פרופ’ אסא כשר:
המצב האידיאלי הוא שאתה לא נעדר, אתה עובד פה ולא נעדר.
פרופ’ אסא כשר:
באוניברסיטה שלי יש חוק שאתה ללמד כשיש לימודים.
פרופ’ אסא כשר:
אתה יכול לבקש אישור פעם אחת בסמסטר לנסוע לכינוס ולא להיות.
פרופ’ אסא כשר:
זה הכל.
פרופ’ אסא כשר:
אתה יכול היעדר שבוע, וגם זה צריך אישור וצריך להחזיר את זה.
פרופ’ אסא כשר:
זה נכון.
פרופ’ אסא כשר:
אבל חשבנו שאם נציע לעבור מחודשיים ל-0, חברי הכנסת לא יקבלו את זה.
פרופ’ אסא כשר:
לכן, הצענו רפורמה בהדרגה, לעשות 50%.
פרופ’ אסא כשר:
אתם רוצים אחרת?
פרופ’ אסא כשר:
מבחינת העקרונות של הוועדה זה נכון.
פרופ’ אסא כשר:
נשאלה פה השאלה מאיפה בא המספר חודשיים או חודש?
פרופ’ אסא כשר:
חודש בא מכיוון שהוא חצי מחודשיים וחצי נראה צעד גדול קדימה.
פרופ’ אסא כשר:
לפעמים מספרים כאלה באים משום מקום.
פרופ’ אסא כשר:
אני יכול לתת דוגמה מעולם האתיקה הרפואית: יש לנו כלל באתיקה רפואית, שאי אפשר לעשות ניסויים על ביציות מופרות שהתפתחו יותר מ-14 יום במבחנה.
פרופ’ אסא כשר:
מאיפה זה בא?
פרופ’ אסא כשר:
כל העולם שואל את השאלה וחושב שזה רעיון עמוק.
פרופ’ אסא כשר:
אבל יושבת ראש הוועדה שהחליטה על המספר 14 פרסמה לעת זקנה את זיכרונותיה ואמרה: חיפשתי מספר שלא יהיה 0, כך שאפשר יהיה לעשות ניסויים ושאם אגיד אותו, לא יהיו הפגנות ברחובות, אז אמרתי 14 וצדקתי.
פרופ’ אסא כשר:
זה לא 0 מצד אחד, אף אחד לא שבר שום חלון מהצד השני, היא סתם הימרה על המספר 14.
פרופ’ אסא כשר:
אני מניח שפעם, כדי להניח לחבר הכנסת לפעול פוליטית מחוץ לכנסת ובעוד כל מיני צורות מישהו אמר חודשיים.
פרופ’ אסא כשר:
זה שרירותי והוא גדול מאוד ולא מתקבל על הדעת.
פרופ’ אסא כשר:
הכל צריך להיות ברמה של הצדקים להיעדרות ואם תקבלו את ההצעה של חבר הכנסת אריאל, לרדת מחודש לפחות, זה בוודאי ברוח הוועדה.
חיים קורפו:
לא צריך ברצף.
אסתרינה טרטמן:
אז אנחנו פותרים את סוגית היחסים - -
רוחמה אברהם-בלילא:
אז להוריד את סעיף 1?
פרופ’ אסא כשר:
יש לי עוד הערות קטנות: אני רוצה להגיד לחברת הכנסת טרטמן דבר כללי ודבר יותר קטן: הענין היותר קטן הוא בענין של חודש, שישית וכולי.
פרופ’ אסא כשר:
זה לא פרופורציוני.
פרופ’ אסא כשר:
זה לא ענין של פרופורציה ביחס לגודל הכנס.
פרופ’ אסא כשר:
זה מספר כזה, שכמה מותר לספוג את ההיעדרות של אדם ממקום שבו הוא צריך להיות כל הזמן?
פרופ’ אסא כשר:
לכן, אם אתם מוציאים את הסעיף הזה, מספר 1, ולא צריך את הדברים האלה.
פרופ’ אסא כשר:
אבל אני רוצה להגיד משהו כללי, למה אנחנו אומרים דברים מובנים מאליהם?
פרופ’ אסא כשר:
אנחנו אומרים דברים שמובנים מאליהם כשהיחס שלנו אל חברי הכנסת הוא חיובי.
פרופ’ אסא כשר:
אנחנו, בוועדה, עמדנו על זה כל הזמן, שלא נתפתה לחשוב על הכנסת וחבריה במונחי התקשורת.
פרופ’ אסא כשר:
אנחנו יוצאים מההנחה,
פרופ’ אסא כשר:
שהיא ראויה בכל עיסוק באתיקה של גוף רציני, שהאנשים שמתפקדים פה הם רציניים.
פרופ’ אסא כשר:
חזקה עליהם שהם רוצים לעבוד כמו שצריך, חזקה עליהם שהם רוצים למלא את התפקיד שלהם בצורה הכי טובה שהם יכולים.
פרופ’ אסא כשר:
אבל כשהתדמית לא כזאת, ובגלל בעיות תדמית מינה אותנו יושב ראש הכנסת הקודם, אנחנו צריכים לצורך התדמית להגיד גם דברים מובנים מאליהם.
ראובן ריבלין:
אבל יש דבר שהוא לא מובן מאליו שאמרתי: להשתתף בישיבות הכנסת, מהי ההגדרה של השתתפות?
ראובן ריבלין:
האם אמירת דברים?
ראובן ריבלין:
התבטאות?
ראובן ריבלין:
קריאת ביניים?
פרופ’ אסא כשר:
אנחנו אומרים הרבה דברים לא מובנים.
ראובן ריבלין:
האם הצבעות?
ראובן ריבלין:
איך אתה יכול לבחון נוכחות?
ראובן ריבלין:
מה זה נוכחות?
ראובן ריבלין:
האם נוכחות היא 10 דקות רצוף או רבע שעה רצוף?
חיים קורפו:
רובי, כל הענין הזה עלה לא בגלל הקווטה אלא בגלל האבחנה בין הכנסת לוועדותיה.
חיים קורפו:
ברגע שאתה מוריד את האבחנה הזאת, נשארת הכנסת כיחידה שלמה שהיא גם הצבעה וגם ועדות וגם נוכחות וגם לובינג וכל הדברים האחרים ונראה לי, שהמצב הקיים זה הפתרון הכי נכון.
פרופ’ אסא כשר:
אני חוזר להצעה הקודמת, להשאיר את הענין של "ועדותיה" אבל לנתק את זה מענין הסנקציות.
פרופ’ אסא כשר:
לכן לא צריך למדוד כלום, מפני שלא יהיו שום תלונות בענין של היעדרות מהוועדות עד שתסתיים הרפורמה והיא תכניס צורת התנהגות אחרת, תוכל להיות בכל הישיבות של הוועדות שאתה חבר בהן ומכיוון שאתה יכול ואתה לא מופיע, אתה צריך הצדק.
פרופ’ אסא כשר:
אם אין לך הצדק, זה לא בסדר.
ראובן ריבלין:
מחר, כל אחד שירצה להתעמר בחבר כנסת מסיבה כזאת או אחרת, יגיש תלונה לוועדת האתיקה על כך שלא השתתף בישיבותיה של הכנסת.
ראובן ריבלין:
שוב, אני מסכים אתכם.
ראובן ריבלין:
יש חברים שחלקם נמצא פה, שמשתתפים בישיבות הכנסת גם כדי לבוא לידי ביטוי ולהביא את דברם לציבור וגם כי חשוב להם להשתתף.
ראובן ריבלין:
פעם היתה סטטיסטיקה של הצבעות אז - -
חיים קורפו:
הגשת תלונות לא נכללה בעבודת הכנסת.
ראובן ריבלין:
אבל כתוב בסעיף 8(ג)], שחבר הכנסת לא יעדר מישיבות הכנסת - -
אסתרינה טרטמן:
אנחנו משנים את הנוסח.
רוחמה אברהם-בלילא:
חברים, אני מציעה לגבי הנושא "ומישיבות ועדותיה - -
ארבל אסטרחן:
בסעיף קטם (ב) זה יישאר ובסעיף (ג) לא.
רוחמה אברהם-בלילא:
לגבי סעיף 8(ג) "ומישיבות ועדותיה", הייתי מציע שנשאיר את זה כהערת שוליים ונכתוב שברגע שהנושא של הרפורמה בנושא הישיבות יסתיים אז יוכנסו צמד המלים "ומישיבות ועדותיה".
חיים קורפו:
אני מודה שאני לא מבין על מה ההתעקשות.
חיים קורפו:
בסעיף (ב) "הכנסת וועדותיה".
חיים קורפו:
סעיף (ג) הוא הפתיח להיעדרות.
חיים קורפו:
אין הקשר אחר.
חיים קורפו:
אז אי אפשר להגיד שהוא פתיח להיעדרות אבל לא מתכוונים.
חיים קורפו:
אם מתכוונים אז שהוא לא יהיה שם.
ארבל אסטרחן:
אז להוריד גם את (ד)?
חיים קורפו:
לא, להיפך.
חיים קורפו:
להוריד את החודש...
רוחמה אברהם-בלילא:
ואת "ישיבות ועדותיה" בסעיף (ג).
ארבל אסטרחן:
אז שיישאר (ג) בלי "ישיבות ועדותיה" ו-ד(1) - -
רוחמה אברהם-בלילא:
אנחנו עוברים להצבעה: "פרק ד: השתתפות בעבודת הכנסת מטרת פרק ד' סעיף 7.
רוחמה אברהם-בלילא:
מטרת הכללים בפרק זה היא להבטיח שחבר הכנסת, כנבחר הציבור, יתמסר למילוי שליחותו הציבורית באופן מלא.
רוחמה אברהם-בלילא:
" בעד – 4 נגד – 1 נמנעים - אין לפיכך, אני קובעת שסעיף 7 התקבל.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני עוברת לסעיף 8.
חיים קורפו:
אולי בהסכמה עם חברי הוועדה, היות וראש הפרק הוא עבודת הכנסת, האם לא נכון יהיה להשתמש במושג הזה גם ב-8(ג) ואז וזה מכיל את הכל.
פרופ’ אסא כשר:
בסדר.
רוחמה אברהם-בלילא:
אנחנו עוברים להצבעה על סעיף 8: "(א) חבר הכנסת יקדיש את עיקר זמנו למילוי תפקידו בכנסת.
רוחמה אברהם-בלילא:
(ב) חבר הכנסת ישתתף בישיבות הכנסת ובישיבות ועדותיה באופן סדיר.
רוחמה אברהם-בלילא:
(ג) חבר הכנסת לא יעדר מפעילות הכנסת.
ארבל אסטרחן:
אין דבר כזה.
אסתרינה טרטמן:
חבר הכנסת לא יעדר מהכנסת.
אסתרינה טרטמן:
יש רק כנסת אחת.
רוחמה אברהם-בלילא:
חבר הכנסת לא יעדר מעבודת הכנסת מעבר לתקופת ההיעדרות ללא הצדק סביר.
רוחמה אברהם-בלילא:
"(ד) בכללים אלה, " תקופת ההיעדרות" – שישית מכלל הישיבות במהלך כנס אחד של הכנסת ואולם – (א) לגבי סגן שר – שתי חמישיות מכלל ימי הישיבות כאמור; (ב) לגבי שר – מחצית מכלל ימי הישיבות כאמור.
רוחמה אברהם-בלילא:
"
חיים קורפו:
הערה סגנונית: למה אתם מוציאים מהכלל, למה אתם עושים את זה?
רוחמה אברהם-בלילא:
הם יוצאים מהכלל בכל מקרה.
סוזי נבות:
הנחת היסוד היתה שכל מה שקיים היום, אנחנו לא משנים אלא אם יש - -
חיים קורפו:
אז תגידו, הרי כל אחד יבין.
רוחמה אברהם-בלילא:
נצביע על סעיף 8, כפי שהקראתי אתו עם התיקונים.
רוחמה אברהם-בלילא:
הסעיף נתקבל פה אחד.
פרופ’ אסא כשר:
הוזכר פה ששרים לא מגיבים לשאילתות אלא מעבירים לשרים אחרים.
פרופ’ אסא כשר:
עכשיו מסיימת את עבודתה הוועדה שמינה ראש הממשלה בראשותו של שמגר ואני חבר בה, לקוד האתי של השרים.
פרופ’ אסא כשר:
הנקודה הזאת לא נמצאת בטיוטה שהכנו עד עכשיו וטוב שהעליתם אל זה.
פרופ’ אסא כשר:
אני אביא את זה לוועדה ואני מניח שהיא תקבל את זה.
פרופ’ אסא כשר:
עולה על דעתי שאת הטיוטה של מה שנעשה בוועדת שמגר נשלח לכאן ואפשר להעביר את זה לחברים ואם למישהו יש מה להעיר על התנהגות השרים בהקשר הזה, ודאי שזה יכול לעזור לנו.
חיים קורפו:
מה עשינו עם 9?
רוחמה אברהם-בלילא:
בישיבה הבאה.
פרופ’ אסא כשר:
אני רוצה להגיד בתגובה, לפרוטוקול, שמה שאמר חבר הכנסת גפני זה לא אתיקה אלא ענייני ההתנהלות של נשיאות הכנסת והמדיניות שלה והדרכים שהיא מתנהגת, זה לא משהו שיכולנו להיכנס אליו.
פרופ’ אסא כשר:
יש לי תשובה לשאלה של חברת הכנסת דותן, מה זה נקרא להתנהג כהלכה?
פרופ’ אסא כשר:
התשובה שלי מאוד פשוטה.
פרופ’ אסא כשר:
מי שנוהג לפי כל הכללים, נוהג כהלכה.
פרופ’ אסא כשר:
זה הרעיון בכל כללי האתיקה, בכל מקום שבו יש כללי אתיקה.
פרופ’ אסא כשר:
מה זה נקרא התנהג כהלכה?
פרופ’ אסא כשר:
התנהג לפי הכללים האלה.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני מודה לכם, חברים, על הדיון הפורה והמרתק שהיה לנו כאן.
רוחמה אברהם-בלילא:
התקדמנו צעד נוסף לקראת הקבלה של הקוד החשוב הזה.
ראובן ריבלין:
רציתי להעיר לפרוטוקול, שאני מציע שוועדת שמגר תדון בשאלה כי ביקשנו לראות איך באה לידי ביטוי התחייבותו של שר כלפי הכנסת.
ראובן ריבלין:
הואיל והממשלה לא הסכימה לבוא פעם בשבוע ולענות לשאלות ישירות של חברי כנסת, אנחנו פיתחנו, בזמן שהיה לנו לעסוק בעבודת הכנסת, כי לא היו לנו עבודות אחרות - -
חיים קורפו:
זה לא נוגע לאתיקה.
ראובן ריבלין:
- - אבל יש מצב ששאילתה בעל-פה באה לתת אפשרות לחבר כנסת לשאול את השר באופן ישיר שאילתה ושאלה נוספת שהוא לא מוכן אליה.
ראובן ריבלין:
בפרלמנטים בעולם זה אחד האמצעים היותר טובים של הפיקוח הפרלמנטרי במשטר של דמוקרטיה פרלמנטרית.
ראובן ריבלין:
אפילו במשטר נשיאותי, בסנט, חברי הממשלה צריכים לענות על שאלות.
רוחמה אברהם-בלילא:
על סדר יומנו ארבעה נושאים.
רוחמה אברהם-בלילא:
יושב-ראש ועדת הכלכלה שלח אלי אתמול מכתב, והוא ביקש, לפי סעיף 122 לתקנון, למזג את הצעות החוק הבאות: א.
רוחמה אברהם-בלילא:
הצעת חוק הבנקאות (שירות ללקוח) (תיקון מס' 12) (קידום התחרות), התשס"ז-2007.
רוחמה אברהם-בלילא:
הצעת חוק הבנקאות (שירות ללקוח) (תיקון מס' 13) (הסדרת הפיקוח על עמלות והגבלתן), התשס"ז-2007.
רוחמה אברהם-בלילא:
הצעת חוק הבנקאות (שירות ללקוח) (תיקון מס' 14) (הגבלת עמלות), התשס"ז-2007.
רוחמה אברהם-בלילא:
הצעת חוק הבנקאות (שירות ללקוח), תיקון מס' 15) (פיקוח על עמלות), התשס"ז-2007.
רוחמה אברהם-בלילא:
הצעת חוק הבנקאות (שירות ללקוח) (תיקון מס' 10), התשס"ז-2007.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני קוראת את המכתב לפרוטוקול: "הצעות החוק שלהלן אושרו בקריאה הראשונה ביום ט"ז באדר התשס"ז (6 במרץ 2007):
רוחמה אברהם-בלילא:
הצעת חוק הבנקאות (שירות ללקוח) (תיקון מס' 12) (קידום התחרות), התשס"ז–2007 של חבר הכנסת אמנון כהן (כ-134); הצעת חוק הבנקאות (שירות ללקוח) (תיקון מס' 13) (הסדרת הפיקוח על עמלות והגבלתן), התשס"ז–2007 של חבר הכנסת גלעד ארדן (כ-134); הצעת חוק הבנקאות (שירות ללקוח) (תיקון מס' 14) (הגבלת עמלות), התשס"ז–2007 של חבר הכנסת חיים כץ (כ-134).
רוחמה אברהם-בלילא:
הצעת חוק הבנקאות (שירות ללקוח) (תיקון מס' 15) (פיקוח על עמלות), התשס"ז–2007 של חבר הכנסת משה כחלון וקבוצת חברי הכנסת (כ-154) אושרה בקריאה הראשונה ביום כ"ו בסיון התשס"ז (12 ביוני 2007).
רוחמה אברהם-בלילא:
הצעת חוק הבנקאות (שירות ללקוח) (תיקון מס' 10), התשס"ז–2007, מטעם הממשלה (מ-308), אושרה בקריאה הראשונה ביום ב' בתמוז התשס"ז (18 ביוני 2007).
רוחמה אברהם-בלילא:
כל הצעות החוק האמורות נדונו באופן מאוחד בוועדת הכלכלה של הכנסת, לצורך הכנתן לקריאות השנייה והשלישית.
רוחמה אברהם-בלילא:
בתוקף סמכותה לפי סעיף 122(א)(1) לתקנון, אבקש להביא לאישור ועדת הכנסת את מיזוגן של חמש הצעות החוק הנ"ל והבאתן כהצעת חוק אחת לקריאה השנייה ולקריאה השלישית".
רוחמה אברהם-בלילא:
ה צ ב ע ה בעד – 5 נגד – אין נמנעים – אין חמישה הצביעו בעד, לא היו מתנגדים ולא היו נמנעים.
רוחמה אברהם-בלילא:
בקשת יושב-ראש ועדת העבודה, הרווחה והבריאות להעברת הצעת חוק הגנת השכר (תיקון – תשר), התשס"ז-2007 (פ/17/1973) מוועדת הכלכלה לדיון בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות
רוחמה אברהם-בלילא:
אתמול הבטחתי לחבר הכנסת שרוני ולחבר הכנסת סער שאביא את הצעת חוק הגנת השכר (תיקון – תשר), של חברי הכנסת גלעד ארדן ושלי יחימוביץ.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני מבינה שיש הסכמה.
גדעון סער:
חבר הכנסת ארדן עדכן אותי שזה על דעתו.
רוחמה אברהם-בלילא:
לכן נצביע להעביר את הצעת החוק הזאת לדיון בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
רוחמה אברהם-בלילא:
ה צ ב ע ה בעד – 5 נגד – אין נמנעים – אין
רוחמה אברהם-בלילא:
הצעה לתיקון סעיף 101 לתקנון הכנסת בדבר פומביות ישיבות ועדות הכנסת
רוחמה אברהם-בלילא:
מונחת לפניכם הצעה לתיקון תקנון הכנסת, האומרת כך: "סעיף 101 לתקנון הכנסת, שכותרתו 'אי פומביות הישיבות' קובע כך: 'ישיבות הוועדות אינן פומביות, אלא אם הוועדה החליטה אחרת'.
רוחמה אברהם-בלילא:
בפועל מזה שנים רבות ישיבות ועדות הכנסת הנן פומביות ומשתתפים בהן מוזמנים רבים, וכן אמצעי התקשורת, שדלנים ובעלי עניין אחרים.
רוחמה אברהם-בלילא:
בנוסף, בשנים האחרונות הפרוטוקולים של הוועדות מתפרסמים באופן שוטף באתר האינטרנט של הכנסת, וחלק מישיבות הוועדות מצולמות במלואן ומשודרות בערוץ הכנסת.
רוחמה אברהם-בלילא:
בנוסף היו ישיבות ששודרו באינטרנט, ויש כוונה להרחיב זאת.
רוחמה אברהם-בלילא:
לפיכך מוצע להתאים את התקנון לחידושים אלה, ולקבוע כי ישיבות הוועדות הן פומביות, אלא אם כן קובעת הוועדה אחרת.
רוחמה אברהם-בלילא:
מובן כי אין בכך כדי לפגוע בהוראות בעניין חיסוי ישיבות ובאפשרות להכריז על ישיבה כחסויה".
רוחמה אברהם-בלילא:
המצב הזה קיים היום, אלא שאנחנו רוצים לעדכן את התקנון לפי המצב הקיים.
רוחמה אברהם-בלילא:
האם למישהו מחברי הכנסת יש מה לומר בעניין?
יצחק גלנטי:
אני אומנם חבר חדש בכנסת ובוועדה, אבל אני סבור שעד עכשיו הישיבות של ועדת הכנסת היו מאוד ענייניות והתנהלו, בזכותה של היושבת-ראש, באופן מופתי וענייני.
יצחק גלנטי:
אבל יש לי חשש שמא כתוצאה מהפיכת הישיבות האלה ליותר פומביות ויותר משודרות, הנושא הזה של יעילות הוועדה עשוי להיפגע.
יצחק גלנטי:
אני מבקש לתת את הדעת לבעיה הזאת שתיווצר.
יעקב מרגי:
הישיבות היו פומביות גם קודם.
יצחק גלנטי:
כן, אבל יש הבדל אם הדבר נעשה עם אפשרות גם להחליט שישיבות מסוימות לא תהיינה פומביות.
רוחמה אברהם-בלילא:
זה קיים.
יעקב מרגי:
היום המציאות היא בדיוק הפוכה מהתקנון.
יעקב מרגי:
הבקשה היא להתאים את המציאות לתקנון.
יצחק גלנטי:
אני מציע להגיד אחרת, להחליט שישיבה פתוחה זה יותר קשה מאשר להחליט שישיבה היא סגורה.
רוחמה אברהם-בלילא:
אין שום בעיה.
רוחמה אברהם-בלילא:
אם יש נושא שהוא רגיש לאחד מחברי הכנסת והוא מבקש שהישיבה תהיה חסויה, עושים הצבעה.
יצחק גלנטי:
גברתי היושבת-ראש, נתתי לך היום מחמאה, אבל אני לא בטוח שמחר תמשיכי, כי לפי השמועות יש בכך ספק.
יצחק גלנטי:
אני מקווה שזה יהיה כך גם בהמשך.
רוחמה אברהם-בלילא:
הרכב ועדת המשנה של ועדת הכנסת לעניין חוק ההסדרים
רוחמה אברהם-בלילא:
לפני כעשרה ימים ביקש חבר הכנסת גדעון סער להמשיך ולדון באחד הנושאים החשובים שהיו לוועדת הכנסת, חוק ההסדרים.
גדעון סער:
אני גם תבעתי שיושב-ראש סיעת ישראל ביתנו ישתתף בישיבות.
רוחמה אברהם-בלילא:
באותה ישיבה החלטנו שנקים ועדת משנה, אשר תיתן את המלצותיה למליאת הוועדה תוך חודש ימים, כדי לראות איך אנחנו מתכנסים שוב לקראת חוק ההסדרים החדש.
רוחמה אברהם-בלילא:
ארבל, קיבלתי את ההערה שלך.
רוחמה אברהם-בלילא:
את אומרת שיש לשלוח אחר כך הודעה לכל חברי הכנסת.
רוחמה אברהם-בלילא:
זו החלטה של ועדת הכנסת, על הקמת ועדת משנה.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני מודיעה על ועדת המשנה.
עו"ד ארבל אסטרחן:
הוועדה בוחרת את חברי ועדת המשנה, וכיוון שזה לא היה על סדר-היום יש מקום ליידע את החברים שלא היו כאן.
רוחמה אברהם-בלילא:
זאת בסך הכול ועדת משנה.
רוחמה אברהם-בלילא:
זאת פררוגטיבה שלי, ואני אביא את זה להצבעה.
גדעון סער:
אזכיר ליועצת המשפטית, שלמעשה הוועדה כבר החליטה על ההקמה, ובנוסף היא החליטה להסמיך שלושה חברים על-מנת לקבוע את הרכבה.
גדעון סער:
שלושת החברים היו יושבת-ראש ועדת הכנסת, חבר הכנסת יצחקי ואני.
עו"ד ארבל אסטרחן:
אם היא קבעה כך, זה בסדר.
רוחמה אברהם-בלילא:
החברים המוצעים כאן הם חבר הכנסת אביגדור יצחקי כיושב-ראש, חבר הכנסת גדעון סער, חבר הכנסת יעקב מרגי, חבר הכנסת אורי אריאל וחבר הכנסת רוברט אילטוב.
רוחמה אברהם-בלילא:
המנדט שיש לכם הוא להמשיך את הדיונים עם המחלקה המשפטית ולהביא הצעה, תוך חודש ימים, לשינוי תקנון שיהווה למעשה פרק בתקנון הכנסת שייקרא "חוק ההסדרים – ההתנהלות של הממשלה אל מול הכנסת".
רוחמה אברהם-בלילא:
לקראת התקציב הקרוב אני מקווה שנעשה משהו בנידון, שיהיה משהו שהוא יותר מעודן.
רוחמה אברהם-בלילא:
מי בעד ההרכב כפי שציינתי?
רוחמה אברהם-בלילא:
ה צ ב ע ה בעד – 5 נגד – אין נמנעים – אין הרכב הוועדה אושר פה-אחד.
רוחמה אברהם-בלילא:
בוקר טוב, חברי הכנסת.
רוחמה אברהם-בלילא:
על שולחנה של הכנסת הונחו כמה הצעות אי-אמון.
רוחמה אברהם-בלילא:
בסופו של דבר הוחלט שההצעות הללו תהפוכנה להצעות לסדר.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני עוברת לנושא הראשון על סדר-היום, בקשת חבר הכנסת סילבן שלום להקדמת הדיון בהצעת חוק מיגון מבני ציבור חיוניים, התשס"ז-2007 (פ/2691/17) לפני הקריאה הטרומית.
רוחמה אברהם-בלילא:
חבר הכנסת שלום, הסבר לוועדה מדוע אתה מבקש לפטור את הצעתך מחובת הנחה.
סילבן שלום:
תודה רבה.
סילבן שלום:
ההצעה הזאת, למען האמת, הוגשה לפני זמן רב, אבל בגלל עומס משפטי, ההצעה הונחה רק לפני כשבועיים.
סילבן שלום:
אני חושב שהנושא של מיגון בית החולים "ברזילי", יחד עם בתי הספר בשדרות ובעוטף עזה, הוא דבר שבנפשנו.
סילבן שלום:
יש לנו חודשיים, בזמן החופשה, למגן את כל בתי הספר, כדי שב-1 בספטמבר – בתקווה שלא יהיו יותר טילים, אבל כמובן שאי-אפשר לסמוך על החמאס ועל הג'יהאד – העניין הזה יוכל להיות ממשי.
סילבן שלום:
חלילה לנו, לכל אחד מאתנו, שייפול טיל על בית-ספר בספטמבר וכולנו לא עשינו מספיק כדי לחייב את מערכת הביטחון לעשות את זה.
סילבן שלום:
טיפלתי בנושא המיגון, הייתי סגן שר הביטחון והייתי ממונה על העורף.
סילבן שלום:
עשינו את כל המיגון ביישובי קו העימות בצפון, ושם מדובר בהיקפים הרבה יותר גדולים כי שם מוגנו הבתים.
סילבן שלום:
כאן אנחנו מדברים על מבני ציבור בלבד.
סילבן שלום:
אני חושב שהדבר הזה הוא חשוב, ואני בטוח שזה יזכה לתמיכה של כל חברי הכנסת.
סילבן שלום:
אין פה תחרות עם הממשלה.
סילבן שלום:
אני תמיד אומר: מי שיעשה, יבורך.
גדעון סער:
בטח שאין תחרות, כי בכל תחרות היא יוצאת שנייה.
סילבן שלום:
אם יש הצעת חוק פרטית, זה כחרב מתהפכת מעל ראשם של אנשי האוצר.
גדעון סער:
עיין ערך מס הכנסה שלילי.
גדעון סער:
עיין ערך עמלות הבנקים.
סילבן שלום:
וברגע שזה קורה, הם מתחילים לעשות.
סילבן שלום:
המטרה היא מטרה חיובית.
סילבן שלום:
אנחנו רואים היום שיש בעיה קשה, גם בבית החולים "ברזילי" שאמור לתת מענה לכל אלה שנפגעים וגם לבתי הספר, למוסדות החינוך והתרבות.
סילבן שלום:
לכן, גברתי היושבת-ראש, גם בהסכמה אתכם אנחנו לא נעלה את זה להצבעה ביום רביעי הקרוב, אלא רק ביום רביעי הבא.
סילבן שלום:
עד אז ועדת השרים תתכנס, ביום ראשון, ותחליט את החלטתה.
סילבן שלום:
אני מקווה מאוד שההחלטה תהיה עניינית ולא החלטה אחרת, אבל אני מבקש מחברי הכנסת: זה בנפשנו, אסור לנו לתת יד, חלילה וחס, שב-1 בספטמבר התלמידים יחזרו לבתי-ספר לא ממוגנים.
סילבן שלום:
יש לנו חודשיים וחצי, זה הזמן לעשות את העבודה הזאת.
סילבן שלום:
צריך לקיים את החקיקה בהליך מהיר.
סילבן שלום:
אני מאמין שיחד עם הממשלה נוכל לעשות עבודה נכונה וטובה.
סילבן שלום:
תודה ליושבת-ראש, שהביאה את זה היום.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני מודה לך, חבר הכנסת שלום.
רוחמה אברהם-בלילא:
אין ספק שהצעת החוק הזאת היא נכונה וראויה, לצערי הרב, לאור הזמנים הקשים שבהם נמצאת שדרות.
רוחמה אברהם-בלילא:
יחד עם זה, אני מוכרחה לומר שגם בשבוע שעבר, כאשר היתה הצעת חוק קרובה לאותו הלך רוח, הצעת החוק אכן קיבלה פטור מחובת הנחה.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני שמחה על עצם העובדה שהצלחת להגיע עם יושב-ראש הקואליציה לסיכום שבו הצעת החוק תקבל את הפטור בתנאי שהיא תעבור בוועדת שרים לחקיקה.
רוחמה אברהם-בלילא:
ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין הבקשה אושרה פה-אחד.
רוחמה אברהם-בלילא:
המלצה לחילופין בראשות ועדת הכלכלה
רוחמה אברהם-בלילא:
הנושא הבא הוא המלצה לחילופין בראשות ועדת הכלכלה.
רוחמה אברהם-בלילא:
מונח לפני מכתבו של חבר הכנסת סער, ואני קוראת אותו: "אבקש, בהתאם להחלטות סיעת הליכוד, להביא להמלצת ועדת הכנסת חילופי יושב-ראש בוועדת הכלכלה.
רוחמה אברהם-בלילא:
במקום חבר הכנסת משה כחלון ייבחר חבר הכנסת גלעד ארדן.
רוחמה אברהם-בלילא:
אבקש כי הוועדה תמליץ על ההחלפה מיום 1 ביולי 2007".
אחמד טיבי:
למרות הצלחתו של חבר הכנסת כחלון בתפקידו.
רוחמה אברהם-בלילא:
אין ספק שחבר הכנסת כחלון הצליח בתפקידו.
נסים זאב:
יש הסכמה ביניהם?
רוחמה אברהם-בלילא:
יש הסכמה ביניהם.
רוחמה אברהם-בלילא:
שוחחתי אתם והם הגיעו להסכמה ביניהם.
רוחמה אברהם-בלילא:
כפי שאתה מבין, לפני שחבר הכנסת סער מביא מכתב זה או אחר, הוא נוהג להגיע להסכמה.
נסים זאב:
האם אין נוהג שההסכמה תהיה בכתב?
נסים זאב:
האם יש לך מכתב שחבר הכנסת כחלון מסכים?
רוחמה אברהם-בלילא:
חבר הכנסת סער, האם אתה מוכן להרגיע את חבר הכנסת זאב?
גדעון סער:
כאשר הסיעה ישבה בתחילת הקדנציה, היא קיבלה החלטה לחלק את כהונת ראש הוועדה מטעמנו לשלושה חלקים, והגיע החלק השני.
גדעון סער:
לפני שפניתי בכתב לגברתי היתה לי שיחה גם עם יושב-ראש הוועדה, חבר הכנסת כחלון, ומקובל עליו הנושא הזה ואין מחלוקת.
נסים זאב:
אני מבקש שההסכמה תהיה בכתב, כי אני חושב שיש פה כפייה סיעתית.
נסים זאב:
מדבריו משתמע שחבר הכנסת כחלון לא הסכים, אבל הוא החליט בשבילו, כיושב-ראש הסיעה.
רוחמה אברהם-בלילא:
מי בעד החילופין, כפי שהציע אותם חבר הכנסת סער?
רוחמה אברהם-בלילא:
ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין ועדת הכנסת קיבלה את הבקשה שחבר הכנסת גלעד ארדן יחליף את מקומו של חבר הכנסת משה כחלון, אשר עשה את עבודתו בצורה מרשימה ביותר, במיוחד בכל נושא עמלות הבנקים.
רוחמה אברהם-בלילא:
נאחל לחבר הכנסת גלעד ארדן הצלחה.
רוחמה אברהם-בלילא:
נביא את ההמלצה של ועדת הכנסת בפני ועדת הכלכלה, וועדת הכלכלה היא זו שתצטרך לבחור את יושב-ראש הוועדה.
רוחמה אברהם-בלילא:
הצעת חוק משכן הכנסת, רחבתו ומשמר הכנסת (תיקון – ועדת הבחירות המרכזית), התשס"ז-2007 – הצעת חבר הכנסת מיכאל איתן (פ/2397/17) – הכנה לקריאה ראשונה
רוחמה אברהם-בלילא:
הכנסת החליטה בישיבתה ביום רביעי, כ"ח אייר התשס"ז, 16 במאי 2007, להעביר לוועדת הכנסת, לאחר דיון מוקדם, לשם הכנתה לקריאה ראשונה, הצעת חוק משכן הכנסת, רחבתו ומשמר הכנסת (תיקון – ועדת הבחירות המרכזית), התשס"ז-2007 – הצעת חבר הכנסת מיכאל איתן (פ/2397/17).
רוחמה אברהם-בלילא:
חבר הכנסת מיכאל איתן ביקש ממני להעלות את הצעת החוק הזאת וליזום דיון בנושא.
רוחמה אברהם-בלילא:
חבר הכנסת איתן, אנא הצג לוועדה את הנושא הזה, שעלה לכותרות לאחרונה.
מיכאל איתן:
הנושא של מקום משכנה של ועדת הבחירות – יש לו השלכות מגוונות בנושאים שונים.
מיכאל איתן:
מצד אחד הוא קשור להפעלת משכן הכנסת, ויש מדיניות של יושבת-ראש הכנסת, שאנחנו רואים אותה, לפעול בנושא חזות הבניין ותחזוקתו בהדגשים אחרים ממה שהיה מקובל בעבר, ויש יותר הדגשים שאנחנו רואים אותם מול העיניים ואני לא רוצה להרחיב עליהם את הדיבור.