GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אביגדור יצחקי:
אבל מאחר שאנחנו מכירים את המצב הפוליטי ואנחנו יודעים שבקואליציה הנוכחית ובהרכבה הנוכחי הנושא של משאל-עם כמעט ואין לו שום סיכוי למצב שבו נצליח להעביר חוק שהוא חוק משאל-עם, אזי אנחנו מבקשים בצורה שאינה משתמעת לשתי פנים לעשות שינוי של סעיף אחד בחוק.
אביגדור יצחקי:
מאחר שהתחולה של החוק באה ממצב שבו החוק לא חל, כי אין חוק שהוא חוק יסוד משאלי-עם, וכמו שאמרתי לא יהיה כנראה בתקופה הקרובה חוק יסוד משאלי-עם, למרות האופטימיות של יושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט.
אביגדור יצחקי:
מאחר שאנחנו יודעים שבעיקר הקהל הדתי מתנגד לחוק כזה, לכן אנחנו מבקשים לשנות את החקיקה במצב הזה, שבו ועדת הבחירות המרכזית תתקין תקנות לעניין אופן עריכתו של משאל-עם, כמשתמע מסעיף 3.
אביגדור יצחקי:
זה אומר שבעצם החוק נכנס לתחולתו, אבל מי מרכיב את ועדת הבחירות המרכזית?
אביגדור יצחקי:
את ועדת הבחירות המרכזית מרכיבות כלל הסיעות של הבית, על-פי ההרכב שלהן בתוך הבית.
אביגדור יצחקי:
לכן הבקשה היא, שמאחר שהם אלה שיביאו לידי מצב שבו הם יקבעו את סדרי משאל העם, זה בעצם כאילו הכנסת החליטה, בצורה כזאת או אחרת, איך ייערך משאל העם.
אביגדור יצחקי:
במקום לעשות חוק יסוד משאל-עם, אנחנו בעצם מקצרים את התהליך.
אביגדור יצחקי:
מאחר שהנושא של הסורים מתחיל להתחמם, אנחנו שומעים גם את ראש הממשלה מתחיל לדבר בעד העניין ושומעים אחרים, הכוונה היא לנסות ולעשות את זה לפני שיגיעו מצב כזה, ולכן הדחיפות.
אביגדור יצחקי:
כל ראש ממשלה או ממשלה בישראל לא ייכנס למשא-ומתן עם סוריה אם לא יהיה לו איזשהו גיבוי של העם.
אביגדור יצחקי:
אני חושב שדווקא הדבר הזה יאפשר לראש ממשלה ללכת למצב שבו הוא הולך למשא-ומתן עם הסורים, למרות שאני באופן אישי נגד הדבר הזה.
רוחמה אברהם-בלילא:
עו"ד דלית דרור, בבקשה.
עו"ד דלית דרור:
בשנת 1999, בעת שהיו המגעים בקמפ-דיוויד, נחקק חוק סדרי שלטון ומשפט, שקובע שכל אימת שהממשלה מחליטה שמשפט שיפוט ומנהל שלה לא יחולו על שטח – ההחלטה הזאת שלה טעונה אישור הכנסת, ברוב חבריה, זאת אומרת 61 חברי כנסת, וההחלטה של הכנסת טעונה אישור במשאל-עם.
עו"ד דלית דרור:
אלא שיש סעיף נוסף, סעיף 4 באותו חוק שאומר, שתחילתו של הסעיף שדורש את משאל העם תהיה רק לאחר חוק יסוד: משאל-עם, וזאת מכיוון שמשאל-עם הוא שינוי משטרי משמעותי, הוא מוסד חדש בדמוקרטיה הישראלית, שהיא דמוקרטיה פרלמנטרית, ייצוגית, והמחשבה היתה שיש צורך בחוק יסוד.
עו"ד דלית דרור:
זה מה שנאמר בסעיף 4.
עו"ד דלית דרור:
באותה עת הכנו במשרד המשפטים הצעת חוק יסוד: משאל-עם, שמסדירה את הנושא הזה.
עו"ד דלית דרור:
אני לא יכולה לומר שום דבר על ההיתכנות הפוליטית, זה לא המקצוע שלי, אבל יש שאלה גדולה האם חוק יסוד צריך להיות משאל-עם, או אולי היא יכולה להיות בחוק רגיל.
עו"ד דלית דרור:
למשל זה עלה כאשר חבר הכנסת בני אלון הגיש הסתייגות לחוק פינוי-פיצוי, חוק ההתנתקות, וביקש להוסיף שתחילתו של החוק הזה תהיה תלויה במשאל-עם, ואז הכנסת משאל-עם בחוק רגיל ולא בחוק יסוד.
עו"ד דלית דרור:
אבל משאל-עם לא יכול להיעשות בתקנות.
עו"ד דלית דרור:
זה הסדר ראשוני מובהק, יש פסיקה.
עו"ד דלית דרור:
זאת לא פסיקה שקשורה לוויכוחים עם בית המשפט על חוק יסוד מול חוק, אלא על תקנות מול חקיקה ראשית.
עו"ד דלית דרור:
ועדת הבחירות המרכזית איננה מתקינה תקנות בשום מקרה אחר.
עו"ד דלית דרור:
בחוק הבחירות לכנסת, נוסח משולב, סעיף 145, שר הפנים מתקין תקנות לביצוע הבחירות, אז הוא צריך את הסכמת ועדת הבחירות המרכזית.
עו"ד דלית דרור:
אבל תקנות מתקינים שרים ולא ועדת הבחירות המרכזית.
עו"ד דלית דרור:
אבל משאל-עם הוא נושא שאיננו יכול להיות בתקנות.
עו"ד דלית דרור:
היום ועדת הבחירות מוסמכת לפי חוק, היא גוף סטטוטורי, יש לה רק את מה שהמחוקק נתן לה.
עו"ד דלית דרור:
היא מוסמכת לבצע בחירות לפי חוק הבחירות, היא לא מוסמכת לבצע משאל-עם.
עו"ד דלית דרור:
האם יהיה מימון, האם המימון יינתן לפי סיעות או לא לפי סיעות.
עו"ד דלית דרור:
הרי למשל אם היה משאל-עם על ההתנתקות, זה חוצה סיעות.
עו"ד דלית דרור:
כל זה חייב להיות בחוק ראשי, לא יכול להיות בתקנות.
עו"ד דלית דרור:
הצעת החוק הזאת לא יכולה להתקדם בדבר מאוד מהותי, שהיא מכניסה פה את כל השאלות של משאל-עם לתקנות.
עו"ד דלית דרור:
זה לא יכול להיות.
עו"ד דלית דרור:
לכן היא לא נכונה באופן בסיסי.
עו"ד דלית דרור:
מבחינת הדחיפות, אני לא רואה פה הסכם שלום שהשבוע יש רוב של 61 לאישור שלו, וכל מה שחסר זה משאל-עם.
עו"ד דלית דרור:
לא ברור לי למה נושא כל כך קונסטיטוציוני בסיסי צריך להיעשות בדחיפות כזאת של פטור מחובת הנחה.
רוחמה אברהם-בלילא:
ה צ ב ע ה בעד – 12 נגד – 1 נמנעים – אין 12 בעד, מתנגד אחד, אין נמנעים.
רוחמה אברהם-בלילא:
לפיכך אני קובעת שהצעת חבר הכנסת יצחקי קיבלה פטור מחובת הנחה.
רוחמה אברהם-בלילא:
המלצת הוועדה הציבורית לקביעת שכר ותשלומים אחרים לחברי הכנסת בנושא: "השתתפות בהוצאות לינה בירושלים של עוזרים פרלמנטריים"
רוחמה אברהם-בלילא:
אני מבקשת שנאשר את הנוסח הבא: ביום ה-2 בפברואר 2007 אישרה ועדת הכנסת שלוש המלצות של הוועדה הציבורית לקביעת שכר ותשלומים אחרים לחברי הכנסת.
רוחמה אברהם-בלילא:
בין ההמלצות היתה המלצה בדבר השתתפות בהוצאות לינה של עוזרים פרלמנטריים המתגוררים רחוק מהעיר.
רוחמה אברהם-בלילא:
במהלך הישיבה העלו חברי הכנסת המתגוררים במרחק רב מירושלים את הבעיה הבאה של נושא מימון לינה לעוזרים הפרלמנטריים.
רוחמה אברהם-בלילא:
לעתים אכסניית רבין, שלינה בה עולה 190 שקלים, וזה הבסיס למימון הכנסת, מלאה, ועוזרים נאלצים לישון במקום מעט יותר יקר.
רוחמה אברהם-בלילא:
נמסר כי לינה במלון "מגדלי הכנסת" עולה 220 שקלים, בהסדר של הכנסת.
רוחמה אברהם-בלילא:
לפיכך ועדת הכנסת פנתה לוועדה הציבורית כדי שתשקול הגשת המלצה שלפיה יתאפשר לחשב הכנסת לאשר השתתפות בהוצאות לינה לעוזר פרלמנטרי בהתאם לקריטריונים הקיימים בסכום של 220 שקלים במקום 190, וזאת במקרים שבהם עוזר פרלמנטרי אינו יכול ללון באכסניית רבין עקב תפוסה מלאה.
רוחמה אברהם-בלילא:
הוועדה הציבורית סבורה שיש מקום לקבל את בקשת חברי ועדת הכנסת, וממליצה לתקן את ההוראות בעניין השתתפות בהוצאות לינה של העוזרים הפרלמנטריים כאמור.
רוחמה אברהם-בלילא:
ההמלצה הונחה על שולחן הכנסת ביום 26 בפברואר 2007, ולא התקבלו השגות כלשהן.
רוחמה אברהם-בלילא:
בינתיים גם חשב הכנסת הגיע להסדר עם מלון "מגדלי הכנסת" על סכום של 190 שקלים.
רוחמה אברהם-בלילא:
עם זאת, ההמלצה היא עקרונית ומקובלת גם על ועד העוזרים הפרלמנטריים, ולכן אני מציעה לכם לקבלה.
רוחמה אברהם-בלילא:
מי בעד לקבל את ההמלצות?
רוחמה אברהם-בלילא:
ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין ההמלצות התקבלו.
רוחמה אברהם-בלילא:
שוחחתי עם חבר הכנסת מרגי, שמכהן כיושב-ראש ועדת המשנה לעניין שכר חברי הכנסת.
רוחמה אברהם-בלילא:
יש כמה שאלות באשר לעצם העובדה שיש חברי כנסת שהורשעו עם קלון, ועדיין חלקם יושבים בבתי-כלא ועדיין מקבלים את ההטבות, כמו עיתון וכו'.
רוחמה אברהם-בלילא:
שאלו אותי מדוע ועדת הכנסת לא דנה בסוגיה הזאת.
רוחמה אברהם-בלילא:
לפיכך הטלתי על חבר הכנסת מרגי, שמכהן כיושב-ראש ועדת המשנה, לדון בסוגיה הזאת ולהביא לנו את ההמלצות עד תום השבוע הזה.
רוחמה אברהם-בלילא:
לאחר מכן ההמלצות יובאו בפני מליאת ועדת הכנסת.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני מודה לכם, חברים.
רוחמה אברהם-בלילא:
על סדר היום ערעורים על החלטת יו"ר הכנסת שלא לאשר דחיפות הצעות לסדר היום, ואין לנו ערעורים.
רוחמה אברהם-בלילא:
בקשות חברי הכנסת להקדמת הדיון בהצעות חוק הבאות לפני הקריאה הטרומית
רוחמה אברהם-בלילא:
הנושא השני הוא פטור מחובת הנחה ולפטור אנחנו צריכים קוורום, צר לי שאני לא יכולה לדון בזה.
ישראל כץ:
ברשותך אני רוצה לדבר על אתמול ולבקש בקשה.
ישראל כץ:
אתמול קרה דבר שמבחינתי הוא חמור מאד שמעבר לתרגילים פרלמנטאריים, וכל דבר לגיטימי אם הוא נעשה בצורה מתאימה, מה שקרה כאן בתוך החדר ראוי לביקורת, אבל אני סומך עליך, שבהליך שצריך לקבוע כללים, מה הרגע שיש בו קוורום או לא.
ישראל כץ:
להגיד בשעת ההצבעה זה כנראה רחב מידי.
ישראל כץ:
למשל בממשלה, בוועדה לענייני דין ושירותים אומרים בתחילת הדיון שצריך להיות קוורום.
ישראל כץ:
יש כאן חברי כנסת שהורשעו על דברים הרבה פחות חמורים, זה שיבוש הליך הצבעה, עם כל הכבוד לחברמניות, לתפוס ביד, למנוע כניסה, ושומעים את הויכוח ברדיו, זה דבר שלדעתי הוא אחד מהחמורים.
ישראל כץ:
אני לא מדבר על לחצים שהיו כאן
ישראל כץ:
תוך כדי הצבעה ואיומים פרלמנטאריים של לתמוך או לא לתמוך, זה לא ראוי אבל אני לא מדבר כרגע על זה.
ישראל כץ:
מה שהיה בפתח הדלת זה דבר שפגע באפשרות להעביר את הפטור מחובת הנחה.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני גם מאד לא אהבתי את מה שהיה במהלך הישיבה אתמול אבל למיטב ידיעתי יש כללים מאד ברורים לגבי כל מה שקשור לפטור מחובת הנחה.
רוחמה אברהם-בלילא:
התקנון אומר, ותתקן אותי היועצת המשפטית אם אני טועה, שכדי לתת פטור אנחנו צריכים קוורום של תשעה חברי כנסת קבועים.
רוחמה אברהם-בלילא:
זה נכון שהיה אקט של תוך כדי, אני מסופקת אם זו הייתה הפעם הראשונה, אני מניחה שלא, כבר היו פעמים אחרות וחברת כנסת יותר ותיקה מהנהנת.
יצחק גלנטי:
פעמים רבות למה?
יצחק גלנטי:
פעמים ליצירת אי קוורום, אני מעיד שהיו מאות פעמים כאלה, אבל מניעת כניסה באופן פיזי מחבר כנסת להצבעה, זה דבר שצריך לפנות לועדת האתיקה.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני חושבת שמי שמוסמכת לטפל בסוגיה הזו זו ועדת האתיקה זה כבר לשיקול הדעת שלך אם אתה רוצה לפנות אליה.
רוחמה אברהם-בלילא:
לגבי שני הפטורים שמונחים לנו כאן התחייבתי שהפטור שלך יובא היום מחובת הנחה, תדאגו לקוורום, אם אין לי קוורום אני לא יכולה לדון בסוגיה הזו.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני מוכנה להתקדם הלאה ולהביא את הסוגיה של חבר הכנסת סילבן שלום, לחכות כמה דקות אבל אם לא יהיה קוורום אני לא אוכל להמשיך.
ישראל כץ:
צריך למצוא לדעתי את הדרך לשחזר את ההצבעה של אתמול.
רוחמה אברהם-בלילא:
אם אין לי תשעה חברים אני לא יכולה, גם אם אני מאד רוצה.
רוחמה אברהם-בלילא:
אמרתי לך שבמקרה הזה אני בעד ההצבעה שלך, אבל צר לי.
רוחמה אברהם-בלילא:
בקשת חבר הכנסת סילבן שלום להעברת הצעת חוק מס שלילי, התשס"ז-2007 מוועדת כספים לדיון בוועדת הכלכלה
רוחמה אברהם-בלילא:
חבר הכנסת סילבן שלום, דנו לפני כחודש בכל מה שקשור להצעת החוק שיזמת ומעל ל- 90 חברי כנסת חתמו עליה.
רוחמה אברהם-בלילא:
מדובר בהצעת חוק מבורכת מאד שגם יושב ראש הקואליציה תומך בה וכמעט כל חברי הכנסת.
רוחמה אברהם-בלילא:
היה פה דיון ובו נקבע שבמסגרת של שבועיים, ונאמר גם על ידי היועצת המשפטית של ועדת הכספים, שועדת הכספים תניח את הנושא לדיון על שולחנה של ועדת הכספים בפרק זמן של שבועיים.
רוחמה אברהם-בלילא:
מכיוון שאמרנו שאם יהיה התנאי נעביר את זה לוועדת הכלכלה רק כדי להביא למצב בו כאשר הממשלה תניח את הצעת החוק שלה, הצעת החוק שלך תוצמד והן תלכנה יחד כפי שעשו גם אתמול.
ארבל אסטראחן:
לאיזה ועדה הן תלכנה יחד?
רוחמה אברהם-בלילא:
לוועדת הכלכלה בשלב הזה, אחרי זה יכול להיות שיוחלט להעביר את זה לוועדת הכספים וזה יעבור לוועדת הכספים.
רוחמה אברהם-בלילא:
כרגע, בגלל שיושב ראש הקואליציה, ששוחחתי אתו גם לפני הישיבה הנוכחית, אמר שזה על דעתו, לכן מה שנעשה, נצביע על הסיכום שהיה בינך לבין יושב ראש הקואליציה וכאשר זה יובא לקריאה ראשונה במליאה, יוחלט מה לעשות את זה וכיצד היא תקודם ואיפה.
רוחמה אברהם-בלילא:
לפני שאני עוברת להצבעה, חבר הכנסת פרוש בבקשה.
מאיר פרוש:
אני לא יודע מהי הסיבה שחבר הכנסת ליצמן לא רוצה להעלות את הנושא הזה לדיון בוועדת כספים , אולי כי הממשלה מבקשת ממנו או כל סיבה אחרת, אבל לפני שרוצים לעשות דבר כזה ולהוציא את זה מוועדת כספים, אני חושב שצריך לקרוא לחבר הכנסת ליצמן.
רוחמה אברהם-בלילא:
חבר כנסת ליצמן היה לפני חודש בדיון והוא גם הוזמן עכשיו.
מאיר פרוש:
גם לי יש שתי הצעות חוק בוועדת הכלכלה שעברו את המליאה, אחד זה לגבי קווי חירום ונושא אחר שכבר קיבל רציפות ונמצא כבר יותר מחודשיים בוועדת הכלכלה וועדת הכלכלה לא דנה בנושא הזה, ואתמול התנצל בפני חבר הכנסת כחלון שזה בגלל שהוא נהפך להיות ועדה פרלמנטארית לנושאי הבנקים, אז אמרתי שיוציאו את זה ממנו ויעבירו לוועדת כספים.
מאיר פרוש:
את חושבת שחבר הכנסת כחלון לקח את זה באופן אישי שלא דנים בזה בוועדת כספים?
מאיר פרוש:
יש סדר בכנסת.
רוחמה אברהם-בלילא:
אין ספק שיש סדר בכנסת וצריך שיהיה סדר בכנסת.
מאיר פרוש:
את מתחייבת שאם אני מעביר לך מחר את הנושא של חבר הכנסת כחלון תעבירי את זה לוועדת כספים ואולי בתוך שבוע - - -
רוחמה אברהם-בלילא:
אני לא מתחייבת לשום דבר.
מאיר פרוש:
מה זה החברויות האלה?
רוחמה אברהם-בלילא:
זה לא חברויות ואני מבקשת ממך שתחזור בך מהעניין ואני רוצה להסביר.
רוחמה אברהם-בלילא:
הסוגיה שונה במהותה, כאשר הממשלה באה ואומרת, ואני במובן הזה מייצגת את הממשלה כרגע, היא אומרת נכון, יש הצעת חוק שחתמו עליה למעלה מ- 90 חברי כנסת מצד אחד ומצד שני, הכנסת אמרה את דברה, אבל לנו הממשלה יש הצעת חוק דומה שאנחנו מתכוונים להניח בפרק זמן של שלושה שבועות.
מאיר פרוש:
ולי יש משהו דומה שמחכה לממשלה כבר חודשיים, בקשר למעילת דלק, הממשלה אומרת חכו, אני כבר מביאה הצעת חוק, זה כבר מהקדנציה הקודמת, ועברנו בחירות ועברו תשעה חודשים, כחלון לא מהמפלגה שלי אז אני אתן לליצמן מהמפלגה שלי והוא יעביר את זה מיד.
רוחמה אברהם-בלילא:
מעבר לסוגיה של הסדר יש סיכומים גם אם יושב ראש הקואליציה וגם עם האוצר בעניין הזה להביא את כל הנושא לתחילת חקיקה עד תום המושב הנוכחי, זה הסיכום שהיה עם כולם ומכיוון שבשבוע הבא אנחנו אמורים לסיים את המושב, אין ברירה אחרת.
מאיר פרוש:
למה אין ברירה?
מאיר פרוש:
בגלל שהיה סיכום בין שני אנשים בחדר אחר?
מאיר פרוש:
אני לא מבין את העניין.
רוחמה אברהם-בלילא:
חבר הכנסת פרוש אתה יכול להצביע נגד.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני מביאה את זה להצבעה.
רוחמה אברהם-בלילא:
יש סיכומים ואני משתדלת לעמוד בהם.
רוחמה אברהם-בלילא:
ברשותכם, אני עושה הפסקה של הישיבה, הישיבה תתחדש ב- 09:45, אני מקווה שתשיגו קוורום עד אז.
רוחמה אברהם-בלילא:
בקשות חברי הכנסת להקדמת הדיון בהצעות חוק הבאות לפני הקריאה הטרומית א.
רוחמה אברהם-בלילא:
הצעת חוק לאיסור השקעה של גופים מוסדיים ישראליים בחברות המקיימות קשרי עסקים עם איראן, התשס"ז-2007 (פ/17/2299), של חבר הכנסת בנימין נתניהו
רוחמה אברהם-בלילא:
אני מחדשת את הישיבה, הפסקנו את הישיבה בסוגיה האם להעביר את הצעת החוק והתבקשתי לתת עוד חמש דקות לדיון בסוגיה.
רוחמה אברהם-בלילא:
מכיוון שאין קוורום להצעה של חבר הכנסת כץ בשלב הזה אני לא יכולה לדון בה, להצעה השנייה של חבר הכנסת גלעד ארדן.
ישראל כץ:
למה לא שלי?
רוחמה אברהם-בלילא:
התחלתי בשלך ואני עוברת לנושא הבא, אני לא מוכנה להתבזות יותר.
רוחמה אברהם-בלילא:
גם אם אני אעלה את זה שוב, יצאו אנשים ואני מתבזה ואני לא רוצה יותר.
רוחמה אברהם-בלילא:
תגמרו את העניינים הפוליטיים שלכם, תדאגו לקוורום וכשיהיה פה קוורום נדון בזה.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני מאפשרת עכשיו לחבר הכנסת גלעד ארדן להציג את הסוגיה ואם גם לאחר ההצגה לא יהיה קוורום, גם אז אני לא אצביע.
רוחמה אברהם-בלילא:
חבר הכנסת ארדן, אתמול קיבלתי בקשה לפטור מחובת הנחה את הצעתו של חבר הכנסת, יושב ראש האופוזיציה, בנימין נתניהו בנושא של איראן.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני מקריאה לפרוטוקול: "אני מבקש לפטור את הצעת החוק מחובת הנחה ולאפשר להעלותה להצבעה בקריאה טרומית לפני הפגרה.
רוחמה אברהם-בלילא:
הצעת החוק תמנע אפשרות שגופים מוסדיים ישראליים ישקיעו כספים בחברות המממנות את המשטר האיראני.
רוחמה אברהם-בלילא:
אנו מקדמים הצעות חוק דומות בכמה מן המדינות של ארצות הברית.
רוחמה אברהם-בלילא:
לא ייתכן שנבקש מאחרים מה שאיננו מבקשים מעצמנו.
רוחמה אברהם-בלילא:
מן הראוי שכנסת ישראל תוביל את המערכה הכלכלית מול איראן ולשם כך אודה על סיוע בוועדת הכנסת.
רוחמה אברהם-בלילא:
בשעה זו אני פועל לקידום הצעות דומות בארצות הברית אבקש מחבר הכנסת גלעד ארדן ינמק בשמי את הפטור".
רוחמה אברהם-בלילא:
חבר הכנסת ארדן בבקשה, מדוע אתה מבקש בשמו של חבר הכנסת נתניהו לפטור את הצעתו מחובת הנחה.
גלעד ארדן:
תודה לגברתי.
גלעד ארדן:
אני חושב שאין מחלוקת בדבר חשיבותו ודחיפותו של הנושא.
גלעד ארדן:
גם יושב ראש האופוזיציה נתניהו, גם שר החוץ לשעבר סילבן שלום, כל מי שקשור לנושא המדיני, כמובן ראש הממשלה והממשלה עוסקים בראש סדר העדיפויות שלהם בניסיון לעצור את הגעתה של איראן ליכולות גרעיניות, זה איום קיומי על מדינת ישראל ואני חושב שהכנסת כולה מבינה שאין דבר יותר דחוף מהעיסוק בנושא הזה.
גלעד ארדן:
כאשר אנחנו רואים היום בכותרת הראשית של עיתון הארץ שמדינות בעולם מחוקקות חוקים שבעצם אמורות למנוע מחברות מסחריות מלקיים קשרים עסקיים ולהשקיע בגופים שמשקיעים באיראן, וזאת כדי להמחיש לעם האיראני שהמשטר הנוכחי יפגע בו ובמצב הכלכלי במדינה, לא יכול להיות שהסנדלר ילך יחף ובמדינתנו שלנו, שהיא המאוימת העיקרית על ידי החימוש הגרעיני האיראני, לא יהיה חוק כזה.
גלעד ארדן:
משום כך יש דחיפות אדירה, גם ברמה הדקלרטיבית וגם ברמה המהותית שהכנסת תקדם, וכמה שיותר מהר, את החוק הזה, לכן הייתי מבקש שוועדת הכנסת תיתן פטור מחובת הנחה.
גלעד ארדן:
לאחר שיחה עם יושב ראש הקואליציה, ולאחר השיחה עם הצוות של יושב ראש האופוזיציה, הגענו לכלל הסכמה שנסכים שלא להעלות את החוק להצבעה במליאת הכנסת עד שוועדת השרים לחקיקה או הממשלה בכל פורום שהיא תחליט לא תדון ותקבע את עמדתה לגבי הצעת החוק.
גלעד ארדן:
יושב ראש הקואליציה גם הודיע לי שהוא ינסה לפעול לכך שלמרות שזה יהיה השבוע האחרון של המושב, הממשלה כן תדון בכך מתוך ראיית חשיבות ודחיפות הנושא.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני מודה לך, אם יש לנו קוורום, מי בעד לפטור מחובת הנחה?
רוחמה אברהם-בלילא:
אני קובעת שהצעת החוק של חבר הכנסת בנימין נתניהו וקבוצת חברי כנסת, קבלה פטור מחובת הנחה, הכול בכפוף לתנאים שהצעת.
ראובן ריבלין:
האם הקוורום צריך להישאר או שאנחנו יכולים לצאת לוועדת כספים?
רוחמה אברהם-בלילא:
אני לא מכריחה אף אחד להישאר.
רוחמה אברהם-בלילא:
להחלטה הבאה לא צריך קוורום.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני אשמח אם תשאירו כי יש לנו אחרי זה את סוגיית חוק ההסדרים שהיא מהותית וחשובה ואני רוצה ומתכוונת לקדם את זה בוועדת הכנסת.
רוחמה אברהם-בלילא:
בקשת חבר הכנסת סילבן שלום להעברת הצעת חוק מס הכנסה שלילי , התשס"ז-2007 מוועדת הכספים לדיון בוועדת הכלכלה
רוחמה אברהם-בלילא:
הפסקתי את הדיון במטרה לנסות להגיע להסכמה כלשהי, אני לא רואה איך בכל זאת אנחנו מקדמים את הצעת החוק של חבר הכנסת סילבן שלום שחתמו עליה מרבית מחברי הבית.
רוחמה אברהם-בלילא:
במהלך חצי השעה האחרונה היה דין ודברים עד דיבור עם יושב ראש ועדת הכספים הנוכחי חבר הכנסת ליצמן על מנת שינסה להעביר את הצעת החוק הזו לדיון על שולחן הוועדה.
רוחמה אברהם-בלילא:
מכיוון שלא הושגה הסכמה בסוגיה הזו, יושב ראש הקואליציה, אנא הסבר לוועדה מה הושג בסיכומו של דבר.
אביגדור יצחקי:
מאחר ובאתי בדברים עם יושב ראש ועדת הכספים כמה וכמה פעמים על מנת שיעלה את ההצעה לדיון כדי להביא אותה לקריאה ראשונה, ומאחר שגברתי היושבת ראש ואני קיבלנו התחייבות מהממונה על התקציבים בנושא של הצעת מס הכנסה שלילית, כנראה עם עוד כמה הצעות תובא לקריאה ראשונה עוד במושב הזה של הכנסת, התחייבנו לגבי חבר הכנסת סילבן שלום שהצעתו נתמכת ב- 93 חתימות של חברי כנסת, שהצעתו תבוא לקריאה ראשונה יחד עם הצעת הממשלה.
אביגדור יצחקי:
בגלל המצב המסוים בו אנחנו נמצאים עם יושב ראש ועדת הכספים, יושב ראש ועדת הכספים, גם היום בבוקר מסרב לדון בנושא הזה כי הוא טוען שברשותו עומדים שלושה חודשים והוא רוצה למלא את כל שלושת החודשים, אני לא בטוח שזה השיקול היחיד.
אביגדור יצחקי:
הוא התחייב בפנינו, כשישבנו פה, שהוא בסופו של דבר ידאג שזה יעבור בקריאה ראשונה יחד עם הממשלה, והנה אוטוטו הממשלה באה והוא יעביר את זה, ולמרות ההתחייבות שלו היום, בשיחה עם שר האוצר של מדינת ישראל, שעובדים בצורה מאד יפה, הוא אמר להם לא, אני לא אביא את זה עד סיום כהונתי.
אביגדור יצחקי:
אני חושב שזה לא נכון ולא ראוי .
רוחמה אברהם-בלילא:
בדקתי את התקנון בסוגיה הזו - - -
מאיר פרוש:
לא יהיה אכפת לגברתי שגם נשמע את היועצת המשפטית בעניין.
רוחמה אברהם-בלילא:
אין בעיה, גם היועצת המשפטית תדבר.
רוחמה אברהם-בלילא:
לפי סעיף 141 לתקנון, התקנון מאפשר למצב שבו החוק יוכן לקריאה טרומית, יועבר למליאה בקריאה ראשונה, ושם המליאה תחליט להצמיד את שתי הצעות החוק שיועברו לדיון בוועדת הכספים.
סילבן שלום:
ועדה כפי שתחליט עליה הממשלה.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני לא מתנה את זה כרגע לפרוטוקול.
רוחמה אברהם-בלילא:
היועצת המשפטית, יש לך משהו להוסיף?
ארבל אסטראחן:
אמרתי את הדברים גם בישיבה הקודמת, אכן תקנון הכנסת יוצר איזון שבא לקבוע בתוך כמה זמן חייבת ועדה להביא הצעת חוק על סדר היום ומתי ניתן לטעון שיושב ראש ועדה שלא שם הצעה לסדר היום פעל באופן לא בסדר, שמאפשר לחבר כנסת לפנות לוועדת כנסת ולבקש את התערבותה.
רוחמה אברהם-בלילא:
הסיטואציה הזו לא סופית, זה לא דומה להצעת חוק רגילה.
סילבן שלום:
יש פה כמה דברים, קודם כל אין שום הצעת חוק שנחקקה עד היום שכל חברי הכנסת תמכו בו, אפילו בחוק רבין או חוק בגין לא תמכו כל חברי הכנסת, אין הצעת חוק תמכו בה כל חברי הכנסת.
סילבן שלום:
דבר שני, מדובר בתמיכת ממשלה, דבר שלישי מדובר בהחלטה אד הוק שנובעת ממניעים לא ענייניים, הרי גם היום כשממשלה תומכת הרי עכשיו הלכה שגית היועצת המשפטית של ועדת הכספים לחבר הכנסת ליצמן ואמרה לו, עכשיו, כשהממשלה כבר תומכת בהצעה, בוא לא נעשה את כל העיקוף הזה, נלך לכלכלה כדי להחזיר את זה לכספים, בוא נשאיר את זה כאן והוא אמר, לא יהיה והיא אמרה לי גם למה לא יהיה ואני לא רוצה להגיד מה היא אמרה לי כדי לא להסגיר אותה.
סילבן שלום:
יש כאן מצב שהוא לא ענייני לכן את לא יכולה להתייחס לזה כאל משהו טכני, יש לי המון הצעות חוק שלא עוברות אז אני רץ אתן לפה?
ארבל אסטראחן:
מה שאמר חבר הכנסת שלום הם בהחלט שיקולים בהחלטת הוועדה ובכל מקרה, היות ולא מתקיימים התנאים של הסעיף שמאפשר לוועדת הכנסת להעביר הצעה אחרי חצי שנה, מה שאני מציעה, שועדת הכנסת תציע למליאה להעביר את ההצעה, שזו לא תהיה החלטה של ועדת הכנסת אלא תהיה המלצה למליאה כמו במקרים רבים בהם פונה חבר כנסת ומבקש שהוועדה תמליץ למליאה לשנות את החלטתה.
ארבל אסטראחן:
במקביל, תחליט ועדת הכנסת שאחרי הקריאה הראשונה, יופיע סעיף שאמרה יושבת הראש, שההצעה תעבור לוועדת הכספים יחד עם ההצעה הממשלתית.
אורי אריאל:
בהמשך לדיון הפורה מאתמול, בעניינו של יושב ראש ועדת הכספים בעניין המשרה - - -
רוחמה אברהם-בלילא:
זה קשור להצעת החוק?
רוחמה אברהם-בלילא:
אורי אריאל:
אביגדור יצחקי:
שוחחתי אתמול פעמיים עם חבר הכנסת ליצמן, ואני לא יודע, ביקשתי ממנו, ואני יודע אגב שגם חברי סיעתו ביקשו ממנו ואני חייב להגיד את זה לזכותם, אני יודע שהם ביקשו ממנו לא לעשות מההליך הזה יותר מידי פרסה.
אביגדור יצחקי:
ביקשתי ממנו שזה יהיה מוקדם ככל האפשר כי מינוי שר הרווחה מותנה בעניין הזה ומינוי שרים בממשלה מותנה בדבר הזה ועל מנת לסיים את זה לפני סוף המושב, כדי ששרים יוכלו להיות מושבעים ושיהיה סוף סוף שר רווחה, ביקשתי ממנו לעשות את זה מוקדם ככל האפשר.
אביגדור יצחקי:
הוא אמר שהוא מבטיח בשובע הבא, לא יודע באיזה יום.
רוחמה אברהם-בלילא:
סביר להניח שזה יהיה ביום רביעי.
אביגדור יצחקי:
אני עוד מקווה שהשכל הטוב ינצח.
אורי אריאל:
לא רציתי לדון בזה, בעקבות התשובה הזו ובעקבות הערתו של חבר הכנסת פרוש ובעקבות מה שכתוב ב"המודיע", שזה מה שמחייב באמת, אני מציע לחבר הכנסת, ידידי סילבן שלום, להמתין.
אורי אריאל:
אני לא רואה יתרון בזה שעכשיו נמריץ את ההצעה.
אורי אריאל:
אני מציע להמתין הרי עד שוועדת הכלכלה תשב, היא תתחיל ואז זה יגיע לוועדת הכספים, אני לא רואה רווח בזה, אני חושב שהשגנו את העניין שכולם מבינים גם את הלחיצות וגם את הדחיפות לכן נדמה לי שלרוץ בין הוועדות לא יועיל.
רוחמה אברהם-בלילא:
את הדחיפות אנחנו מבינים אבל לא את הנחישות וקיימת פה נחישות בעניין הזה.
סילבן שלום:
היית צודק בכל מצב שהוא מצב רגיל.
סילבן שלום:
ביום שני הבא הממשלה מביאה את הצבעתה, רק ביום רביעי הבא הוא מתכוון להתפטר זאת אומרת שאין מליאה יותר עד למאי.
סילבן שלום:
אתה נמצא במצב שבו במהלך הפגרה כבר דנים בהצעה ממשלתית לשנייה ושלישית, לכן יש פה עניין של דחיפות, אחרת אתה צודק.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני עוברת להצבעה, מי בעד להמליץ למליאת הכנסת להעביר את זה לוועדת הכלכלה ולאחר מכן לאחר הקריאה הראשונה שזה יועבר לוועדה שעליה תחליט הממשלה?
רוחמה אברהם-בלילא:
הצבעה בעד: 7 נגד: 1 נמנע: 1
רוחמה אברהם-בלילא:
שבעה בעד אחד מתנגד ואחד נמנע, לפיכך אני קובעת שהצעת החוק שעליה חתומים 93 חברי כנסת בראשם חבר הכנסת סילבן שלום, עברה לדיון מהיר בוועדת הכלכלה וכאשר כל הכוונה היא להצמיד אותה אחרי הקריאה הראשונה להצעה של הממשלה ולאחר מכן יוחלט באיזה ועדה היא תדון.
רוחמה אברהם-בלילא:
דיון בנושא תיקון תקנון הכנסת "חוק ההסדרים"
רוחמה אברהם-בלילא:
אני מוכרחה לומר למען הפרוטוקול שזו הפעם הראשונה מאז נחקק חוק ההסדרים, ועדת הכנסת אמרה את דברה וגם התחייבה שבפרק זמן של ארבעה חודשים ועדת הכנסת תביא המלצות לשינוי בתקנות, אשר ייקרא פרק מיוחד לחוק ההסדרים.
רוחמה אברהם-בלילא:
היה דיון ראשוני בסוגיה ויש פה הצעה לתיקון התקנון, פרק מיוחד, שאני מודה שישבתי עם היועצת המשפטית גם של ועדת כספים וגם עם היועצת המשפטית שלנו ושל הכנסת ושלחתי מכתב אתמול לכל אחד מחברי הוועדה שיאמר את הצעותיו לשינויים.
רוחמה אברהם-בלילא:
קראתי בתקשורת שמשרד האוצר התחיל לזוז בעניין וישנם כללי מסגרת לגבי חוק ההסדרים הנוכחי.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני מדברת על המגמה ועל השינויים שיש בראייה הזו אבל כל המטרה שלי היא להכניס לחוק ההסדרים פרק מיוחד שייקרא חוק ההסדרים ותקנון הכנסת, שלא יהיה מצב שהפעם ועדת הכנסת חזקה, קבעה את הכללים ועשתה משהו אלא שזה יישאר לכל הזמן, זו המטרה ואני מקווה שאכן יום אחד נוכל להגיע למצב שבו לא נצטרך לחוקק את חוק ההסדרים הזה בכלל.
יעקב מרגי:
אני רוצה לברך כל ניסיון לקבע דברים בחוק שקשורים לחוק ההסדרים, עד שנעלים אותו כליל.
יעקב מרגי:
יש דברים לא קבועים לא מוסדרים, היד ארוכה והיא מתארכת לעיתים ומתקצרת כשרוצים לכן כל רעיון שאפשר להעלות עד שממשלה לא תשתמש בכלי הזה, מבורך.
יעקב מרגי:
עברתי על ההצעות ואני מברך עליהם.
רוחמה אברהם-בלילא:
אולי תסבירי את ההצעה המונחת בפני חברי הוועדה.
ארבל אסטראחן:
מזה די הרבה שנים, בכל פעם שעבר חוק ההסדרים נשמעו טענות רבות לגביו מתוך הכנסת, חברי הכנסת, מחוץ לכנסת מהאקדמיה מבית המשפט, בכל פעם יש הצעות לתיקונים, יש הצעות חוק ועכשיו ביקשה יושבת ראש ועדת הכנסת להכין נוסח, בשלב זה כתיקון תקנון, שיבוא ויסדיר כמה סוגיות בנושא.
ארבל אסטראחן:
טיפול מהותי יותר יחייב חקיקה ראשית.
ארבל אסטראחן:
התקנון קובע בעיקר פרוצדורות שבתוך הכנסת אבל אלה בהחלט פרוצדורות שיכולות להשפיע על המהות באופן משמעותי.
אביגדור יצחקי:
אני שמח להודיע שוועדת השרים לחקיקה תדון ביום ראשון בהצעתו של חבר הכנסת נתניהו.
רוחמה אברהם-בלילא:
הישג אדיר.
יעקב מרגי:
אני מוחה על האיפה ואיפה שעושה ועדת שרים לענייני חקיקה.
ארבל אסטראחן:
במשך השנים גם התבקשו דפוסי פעולה ייחודיים לחוק ההסדרים בין בהחלטות של ועדת הכנסת ובין בחוות דעת של הלשכה המשפטית, ההצעה הזו בעצם באה לעגן רבים מהדברים שבפועל כבר נהגו לפיהם.
ארבל אסטראחן:
מוצע שיהיה פרק בתקנון הכנסת שייקרא דיון בחוק ההסדרים.
ארבל אסטראחן:
כמובן שהשם חוק ההסדרים יכול להשתנות לכן יש הגדרה של חוק ההסדרים שמצביעה על המהות.
ארבל אסטראחן:
מוצע לעגן את נושא החלוקה והפיצול של חוק ההסדרים, הן החלוקה לוועדות השונות לדיון, למנוע מצב כפי שהיה בעבר שהחוק היה עובר כולו לדיון בוועדת הכספים, דבר שהיה מונע דיון מהותי ורציני בגלל שזה היה עובר באותה תקופה שבה הוועדה צריכה להכין את חוק התקציב ולכן מוצע לעגן את העובדה שהחוק יכול להתחלק בין הוועדות השונות, כפי שאכן נעשה כבר בשנים האחרונות.
אביגדור יצחקי:
מה מנגנון הקביעה?
ארבל אסטראחן:
החלטה של ועדת הכנסת לפי סמכויות הוועדות לפי התקנון.
אביגדור יצחקי:
מה היה עד עכשיו?
רוחמה אברהם-בלילא:
לא היה כלום.
ארבל אסטראחן:
זה לא היה מעוגן.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני רוצה שזה יעוגן בתקנון.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני רוצה שזה יהיה במסגרת שקוראים לה קביעת חוק ההסדרים, אני לא רוצה שזה יהיה כפי שזה כתוב כרגע, וזה לגבי כל חוק.
ארבל אסטראחן:
השאלה במקומה, יש שני סוגי חלוקה, יש מה שאנחנו קוראים לו פיצול מהותי ופיצול דיוני.