GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מיכאל איתן:
אני חושב שבסך הכול זה מתקבל בהסכמה כללית, כתיקון חיובי.
מיכאל איתן:
אני אומר את הדברים בלי לשפוט כרגע איך זה נעשה.
מיכאל איתן:
יש טענות שזה נעשה כך או אחרת, אבל המדיניות הזאת מקובלת בהחלט.
מיכאל איתן:
אם היא מיושמת כהלכה, זה בטח דבר מבורך.
מיכאל איתן:
מצד שני, במשכן הכנסת במשך שנים ארוכות מקיימת ועדת הבחירות המרכזית את הפעילות, ויש כאן התנגשות בין שתי המגמות, במיוחד לאור פעולה מאסיבית של ועדת הבחירות בתקופת הבחירות.
מיכאל איתן:
התקבלה החלטה על-ידי יושבת-ראש הכנסת, שהורתה על פינוי ועדת הבחירות המרכזית מהמשכן.
מיכאל איתן:
אני סברתי שהחלטה כזאת לא יכול שתתקבל ללא איזשהו דיון, ללא שיקול דעת יותר רחב, ללא נגיעה של סיעות הבית, שגם להן יש מה לומר בשני הכובעים, גם כמי שדיירים כאן בבניין ורוצים להיות בבניין שהוא מתאים לכל המטרות שהם מגשימים כאן בהיותם חברי כנסת, אבל הם גם כולם בעלי עניין בוועדת הבחירות המרכזית.
מיכאל איתן:
חילופי דברים כמו ששמעתי בעקבות ההחלטה הזאת, של מצד אחד הוצאה כספית ובזבוזי כספים, מצד שני חוסר מוכנות לקיים בחירות אם בעזרת ה' או חס וחלילה, כל אחד לפי נקודת השקפתו, יתקיימו בחירות בתקופה הקרובה – כל הדברים האלה הובילו אותי למסקנה שאני משוכנע בה במאה אחוז, שצריך להיות דיון בעניין הזה.
מיכאל איתן:
אנחנו, שאנחנו דוחפים את האף שלנו לכל עניין ולכל מקום, בעניין הזה אנחנו כביכול מתעלמים ולא עושים דבר.
מיכאל איתן:
לא רציתי לפגוע בכבודה של יושבת-ראש הכנסת.
מיכאל איתן:
אני לא חושב שזאת היתה מטרת הצעת החוק שלי.
מיכאל איתן:
כששמעתי שהיא מתנגדת, התקשרתי אליה ואמרתי לה, כפי שגם אמרתי מעל הדוכן, שאני מתחייב שלא אקדם את החקיקה אלא בהסכמה אתה.
מיכאל איתן:
אני נותן לה זכות וטו על המשך החקיקה, אבל שלא תמנע את קיום הדיון עצמו.
מיכאל איתן:
הדיון נועד לחפש פתרון ולתת כלי עזר נוספים.
מיכאל איתן:
מאחר שאני רוצה לתת לה את הכבוד, אני מוכן לתת לה גם את זכות הווטו על המשך החקיקה.
זהבה גלאון:
הגעתם להסכמה?
מיכאל איתן:
הגענו להסכמה שיתקיים דיון.
מיכאל איתן:
זה הדיון.
מיכאל איתן:
אני רוצה להוריד את המתח הזה ואת כל עניין יושבת-ראש הכנסת, כי זה לא העניין כרגע.
מיכאל איתן:
היא מחוץ לעניין הזה, אבל יש לה זכות וטו.
מיכאל איתן:
אם היא תגיד לי שלא מקובל עליה, אני לא אמשיך בחקיקה.
נסים זאב:
אם זה בחקיקה אין לה זכות וטו.
מיכאל איתן:
כרגע היוזמה היא שלי.
נסים זאב:
אם היא תתנגד אתה תמשוך את החוק?
מיכאל איתן:
כן, לזה התחייבתי.
מיכאל איתן:
אבל אני רואה את ההישג בקיום הדיון הזה עכשיו, לגופו של עניין.
מיכאל איתן:
בואו נחפש את הפתרון.
מיכאל איתן:
אני מאמין שנמצא פתרון.
מיכאל איתן:
הרי אנחנו אנשים מבוגרים, כולנו רואים את הבעיות.
מיכאל איתן:
אלה לא עניינים שהם בשמים.
מיכאל איתן:
צריך לשמוע אנשים שונים ולחפש פתרונות, ונמצא אותם.
מיכאל איתן:
אני לא חושב שזה צריך להיעשות דרך חקיקה.
קולט אביטל:
האם הדרך היחידה לגרום לזה שיהיה דיון רציני בבית היא על-ידי הצעת חוק, או שיש דרכים אחרות?
זהבה גלאון:
צריך שיושבת-ראש הכנסת, המנכ"ל ואחרים יישבו וידברו ויסגרו את זה.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני חושבת שמדובר בנושא מורכב, שמכיל הרבה מאוד פרטים שנכון יהיה לא להניח אותו בצד ואולי להקים ועדת משנה בראשותו של חבר הכנסת מיכאל איתן, אשר ישמע את כל הגורמים.
גדעון סער:
אני רוצה לדעת מי מטפל בהצעת החוק.
זהבה גלאון:
אם היושבת-ראש תטיל וטו, חבר הכנסת איתן ימשוך את ההצעה.
זהבה גלאון:
להצעה אין משמעות, הדיון הוא כאילו מדובר בהצעה לסדר.
רוחמה אברהם-בלילא:
נאמר לי שמכיוון שחבר הכנסת איתן הוא לא חבר קבוע בוועדה, נצטרך למנות מישהו מטעמכם שימלא את מקומו באופן פורמאלי.
זהבה גלאון:
מה המנדט של ועדת המשנה הזאת?
זהבה גלאון:
מה תפקידה, מעבר לליבון?
רוחמה אברהם-בלילא:
נחשוב יחד, לאחר שנשמע את המנכ"ל.
מיכאל איתן:
אני חושבת שוועדת משנה כזאת צריכה להגיש דוח לחברי הוועדה.
מיכאל איתן:
להביא את הממצאים עם המלצות.
קולט אביטל:
אני חושבת שמטרת דיון כפי שמציע חבר הכנסת איתן, ואני מסכימה אתו, היא לאפשר לכל חברי הבית או לכל ראשי הסיעות להשתתף בו, ולא רק לוועדת משנה, שחלק מאתנו נהיה שותפים לה.
רוחמה אברהם-בלילא:
זה אולי יהיה חלק מהמנדט של אותה ועדה, לזמן את כל ראשי הסיעות.
מיכאל איתן:
מה שצריך לעשות כרגע, כדי לפתור את הבעיה, זה להכין דוח שייתן לכם את הנתונים.
מיכאל איתן:
צריכים להיפגש ולראות מה האלטרנטיבות, מה העלויות, אם יש הצעות שמקובלות.
זהבה גלאון:
איך זה עומד בהלימה עם העובדה שיש ועדת בחירות מרכזית, יש נשיאות לוועדה הזאת?
זהבה גלאון:
איך יוצרים הלימה בין תפקידם למה שהולך להיות?
מיכאל איתן:
על זה בדיוק הוויכוח.
מיכאל איתן:
יש שני צדדים, יושבת-ראש הכנסת וועדת הבחירות.
מיכאל איתן:
התפקיד שלי יהיה להביא את דבריהם ולבדוק את העובדות שהם מציגים, להיפגש עם יושבת-ראש הכנסת ולבדוק את מה שהיא מציעה, ולבוא לכאן ולהגיד לכם מה שמעתי משני הצדדים ומה ההמלצות שלי, ואתם תצטרכו לקבל החלטה.
מיכאל איתן:
אבל גם הסמכות של כולנו ביחד היא לא סמכות כופה, כי האחראית על המשכן כרגע היא יושבת-ראש הכנסת, ואני לא רואה שאנחנו יכולים לכפות עליה כל מיני החלטות.
מיכאל איתן:
אבל אני לא רוצה להגיע לשם, אני מאמין שנפתור את זה לפני כן.
רוחמה אברהם-בלילא:
מנכ"ל הכנסת, בבקשה.
אבי בלשניקוב:
בוקר טוב.
אבי בלשניקוב:
גברתי, אני מודה לך.
אבי בלשניקוב:
אני שמח מאוד, ויושבת-ראש הכנסת מברכת על יוזמתו של חבר הכנסת מיכאל איתן.
אבי בלשניקוב:
אני חושב שזאת יוזמה ברוכה.
אבי בלשניקוב:
ראשית, היא חשובה להרגעת הרוחות בתוך המשכן, בין חברי ועדת הבחירות המרכזית, העובדים וכל מי שנסמך על שולחן הוועדה.
אבי בלשניקוב:
המטרה של המהלך היא ראשית קיום דיון רציני וממצה.
אבי בלשניקוב:
אני יכול להבטיח לכולם, שהסוגיה שהכי חשובה לנו ושהונחינו לגביה על-ידי יושבת-ראש הכנסת, שניתן למצוא פתרונות שלא יעלו מאומה לכיסו של משלם המסים הישראלי.
זהבה גלאון:
מחוץ למשכן או בתוך המשכן?
אבי בלשניקוב:
גם וגם.
אבי בלשניקוב:
אני חושב שעל-מנת לקבל את ההחלטה הראויה, המתאימה והנכונה, שתשביע את רצון כולם, חברי הוועדה המצומצמת או חברי ועדת הכנסת יקבלו את כל הנתונים, יפרסו בפניהם את כל הסוגיות, את כל הפרמטרים בצורה מכובדת וראויה, ותתקבל החלטה.
אבי בלשניקוב:
אני חושב שזאת החלטה שלא צריכה להתקבל בחקיקה, אלא בהחלט בהסכמה של כולם.
אבי בלשניקוב:
רצון טוב יש מכל הצדדים.
אבי בלשניקוב:
היוזמה היא ברוכה, ואנחנו נשתף פעולה בצורה המקסימאלית.
נסים זאב:
מה עמדת היושבת-ראש?
אבי בלשניקוב:
נפגשנו בשבוע שעבר, מזכיר הכנסת ואנוכי, עם המשנה לנשיאת בית המשפט העליון ויושב-ראש ועדת הבחירות המרכזית, השופט ריבלין.
אבי בלשניקוב:
הודענו לו שאנחנו לא מציבים לא תאריכי יעד ולא תאריכים לפינוי או ליציאה, ושכל הסוגיה הזאת תיפתר בהסכמה ועל דעת כל הצדדים וברוח טובה.
זהבה גלאון:
אני מקבלת את הדברים של המנכ"ל, שהפתרון לבעיה הזאת צריך להיעשות בהסכמה בין כל הצדדים, ובוודאי שאינו צריך להיעשות בחקיקה.
זהבה גלאון:
אני לא חושבת שצריך לעשות כאן הורדת ידיים מול היושבת-ראש.
זהבה גלאון:
אם זאת היתה פלטפורמה להעלות את הנושא לדיון, אני חושבת שזאת היתה הדרך.
זהבה גלאון:
אני מקבלת את ההצעה שתהיה ועדת משנה, שבראשה יעמוד חבר הכנסת איתן.
זהבה גלאון:
זה נראה לי רעיון נכון, שהוא יבוא בדברים עם שני הצדדים.
זהבה גלאון:
אני לא חושבת שהיינו צריכים להגיע בכלל למצב הזה.
זהבה גלאון:
אני לא חושבת שהיינו צריכים להגיע למצב של עוגמת נפש ופגיעה.
זהבה גלאון:
אני רואה במה שהיה כאן פגיעה קשה ביותר גם במוסד עצמו, שנקרא ועדת הבחירות המרכזית, וגם באנשים המצוינים שנושאים בנטל.
זהבה גלאון:
אני מקבלת את כל מה שאמר המנכ"ל לגבי הבדיקה.
זהבה גלאון:
אם הוועדה הזאת תשמע גם אותי, אומר שהפתרון צריך לא לעלות כסף והמענה צריך להיות בתוך המשכן.
זהבה גלאון:
יש מסר מאוד משמעותי בהוצאת הוועדה מהמשכן.
זהבה גלאון:
אני אומרת את זה בתור המלצה שלי לעתיד, אבל אני מקבלת את ההצעה שהוצעה כאן.
זהבה גלאון:
המנכ"ל הציג את זה נכון, ועדה בראשותו של חבר הכנסת איתן.
זהבה גלאון:
חבר הכנסת טיבי מוסיף, שיש להתחשב בכך שהמשכן מתרחב.
זהבה גלאון:
אני חושב שזו הערה נכונה מאוד.
זהבה גלאון:
נראה לי שניתן למצוא פתרון במשכן.
זהבה גלאון:
זה נכון מהרבה סיבות.
גדעון סער:
תודה, גברתי.
גדעון סער:
אני בהחלט מצטרף להמלצתך לוועדה, ואני גם מסכים לדבר שלדעתי מאחד את חברי הוועדה, וביטא אותה גם המנכ"ל, שלא רצוי לפתור את הנושא הזה באמצעות חקיקה.
גדעון סער:
אבל אני חושב שהמהלך הזה הוא חשוב, כי חשוב גם לשמוע.
גדעון סער:
אין טעם להזכיר, כי זה דבר ידוע, שהגענו למשבר שבו התפטרה מנכ"לית ועדת הבחירות, הגברת תמר אדרי שיושבת אתנו, שהיא מנכ"לית מקצועית ומצוינת שמשרתת שנים רבות.
גדעון סער:
הבעתי תקווה, ואני מביע אותה גם בהזדמנות הזאת, שהיא תחזור בה מהחלטתה.
גדעון סער:
הגענו למצב שבו המנכ"לית אומרת: אני צריכה להתפטר, ואם יהיו בחירות לא ניתן לקיים אותן במצב הדברים הזה.
גדעון סער:
הגענו למצב שבו יושב-ראש ועדת הבחירות המרכזי, השופט ריבלין, אמר שהוא שוקל להתפטר מתפקידו.
גדעון סער:
זאת אומרת, זה לא מצב פשוט.
גדעון סער:
אני לא יודע אם בכלל היתה בכל תולדות ועדת הבחירות המרכזית סיטואציה כזאת.
גדעון סער:
לכן מיכאל איתן הוא אדם מצוין להיכנס לסוגיה הזאת, כי יש לו רקע גם בוועדת הבחירות המרכזית, שבה הוא היה בשעתו סגן יושב-ראש ועדת הבחירות המרכזית, במשך כמה קדנציות, ויש לו רקע פרלמנטרי עוד יותר קדנציות.
מיכאל איתן:
והוא עובד בחינם.
גדעון סער:
הוא גם עובד בחינם.
גדעון סער:
שוחחתי בנושא הזה עם המנהל הכללי, והתרשמתי שבכוונתו לפתור את הסוגיה הזאת.
גדעון סער:
אני מקווה שכך יהיה ושהוא יוכל לתרום מניסיונו לפתרון הבעיה.
גדעון סער:
אני בהחלט מקווה שחבר הכנסת איתן יוכל להיות חבר בוועדה.
רוחמה אברהם-בלילא:
יש לנו בעיה, כי הוא צריך להיות חבר ועדת הכנסת, או ממלא-מקום של חבר ועדה.
גדעון סער:
האם אני יכול לעשות שינוי לפרק זמן קצר?
עו"ד ארבל אסטרחן:
אם תעשה שינוי של קבע בוועדת הכנסת, זה בסדר.
גדעון סער:
אני אעשה שינוי של קבע, וכעבור שבוע אעשה שינוי של קבע נוסף, לאחר שתתקבל ההחלטה?
רוחמה אברהם-בלילא:
עד אשר הוא יסיים את תפקידו.
מיכאל איתן:
אני צריך שבועיים.
גדעון סער:
אם כך, אני מודיע לוועדה שעד להודעה חדשה יחליף מיכאל איתן, מטעם סיעת הליכוד, את ידידנו הנעדר כרגע ראובן ריבלין.
גדעון סער:
אני לוקח על עצמי להודיע לו את הבשורה המרה.
גדעון סער:
אם גברתי צריכה את ההודעה הזאת בכתב, כפי שמצווה התקנון, אני אעביר מכתב לוועדה.
קולט אביטל:
אני מסכימה לרעיון להקים ועדה, ואני מברכת על כך שמיכאל איתן יעשה את זה.
קולט אביטל:
אני חושבת שלאור הנושא שהוא בעל עניין לכולם, צריך למצוא את המכניזם לאפשר גם לאנשים שהם לא חברי הוועדה להשמיע את דעתם.
קולט אביטל:
כיוון שאנחנו מדי פעם רוצים להעלות נושאים ואין לנו דרך, כי אם אנחנו מעלים את זה כהצעה דחופה לסדר, אז בצדק בנשיאות נקבע שכיוון שזה לא דחוף אז אין הצעה לסדר.
קולט אביטל:
ואם הכלי היחידי הפרלמנטרי שנשאר כפלטפורמה הוא הצעת חוק, אז יש משהו שאין לנו כאן ככלי לדיון רציני.
יעקב מרגי:
אפשר להגיש הצעה דחופה לסדר לדיון בוועדה.
יעקב מרגי:
זה לא חייב להיות במליאה.
מיכאל איתן:
תחשבי שזאת היתה הצעת חוק, שמישהו עלה במליאה וביקש להפוך את זה להצעה לסדר, וזה הפך להצעה לסדר.
רוחמה אברהם-בלילא:
מעבר לזה שזאת הצעה לסדר, כולנו סוברים שזאת הצעה שחשוב לדון בה ולראות איך אנחנו באמת פותרים אותה.
רוחמה אברהם-בלילא:
הצעה לסדר שתבוא לפתרון מוסכם על כל צדדי הבית, זו לא הצעה לסדר שהיא עוד קריאה או עוד בקשה.
קולט אביטל:
אני מבקשת להעיר למנכ"ל הכנסת, אני חושבת שלפני שהתקבלה החלטה על ההצעה הזאת, היה חשוב גם לנסות להביא אותה בנשיאות הכנסת.
קולט אביטל:
זאת אומרת, גם הנשיאות היא גוף שצריך לדון בהחלטה כזאת, ולא שהיא תתקבל על-ידי אדם אחד בלבד, אפילו אם זאת הצעה.
קולט אביטל:
נדמה לי שהיה מקום לזה.
קולט אביטל:
תמר אדרי, אני רוצה להצטרף לקריאתו של גדעון סער, שתחזרי בך מהחלטתך.
קולט אביטל:
כולנו נראה את זה בברכה.
יעקב מרגי:
אני שמח שהדיון היום הוא המשך לדיון שהיה במליאה של ועדת הבחירות, והדברים נאמרו על ידי ועל-ידי חבר הכנסת דוד טל.
יעקב מרגי:
אני סמוך ובטוח שגם היושבת-ראש וגם ההנהלה של הבית תסכים להידבר, והנה ברוך ה' אנחנו בהידברות.
יעקב מרגי:
אני חושב שגם הסוגיה צריכה להיפתר בהידברות ולא בהצעת חוק, ואני סמוך ובטוח שנגיע להסכמות.
יעקב מרגי:
ברגע ששני הצדדים מוכנים לדבר ולא כל אחד מתבצר בעמדתו, זה נותן לנו את האישור להמשך הדרך.
יעקב מרגי:
התחייבנו בוועדת הבחירות שנביא להבנות כלשהן, ואני שמח שהיום יש לכך המשך.
יעקב מרגי:
אני סמוך ובטוח שחבר הכנסת איתן יעשה עבודה חשובה, יביא את הנתונים, ואנחנו ניתן דחיפה.
מיכאל איתן:
אל תהיה כל כך רציני.
יעקב מרגי:
כשיושב-ראש ועדת הבחירות, המשנה לנשיאת בית המשפט העליון, מאיים להתפטר, וכאשר אומרת לנו תמר אדרי, מנהלת הוועדה, שהיא לא תוכל להיערך לבחירות, כולם בלחץ.
קולט אביטל:
אני מודה לך, אדוני.
קולט אביטל:
אנחנו נודיע היום במליאה על חברותו בוועדה של חבר הכנסת איתן, והחל ממחר אתה תכהן כיושב-ראש ועדת המשנה לצורך העניין הזה.
קולט אביטל:
ביקשת שבועיים, וזה מספיק זמן כדי לבדוק את הדברים, לזמן את כל הגורמים, לשמוע את כל נציגי סיעות הבית ולהביא בפני מליאת ועדת הכנסת את המלצותיה של ועדת המשנה.
קולט אביטל:
לגבי החברים בוועדה, אני אתייעץ עם כמה אנשים ואביא את הרכב הרשימה.
מיכאל איתן:
אני יכול להקל עליכם.
מיכאל איתן:
אולי הסידור הנכון הוא להטיל עלי לכתוב דוח ולהחזיר אליכם את הכדור, בלי ועדת משנה.
מיכאל איתן:
הרי בפועל אני לוקח על עצמי לדבר ולהכין לכם דוח, ולכן את לא צריכה ועדה.
רוחמה אברהם-בלילא:
ועדת הכנסת מטילה עליך לכתוב דוח לוועדה.
גדעון סער:
אם כך, אני לא מדיח את חבר הכנסת ריבלין.
רוחמה אברהם-בלילא:
כאמור, הוועדה מטילה על חבר הכנסת מיכאל איתן לכתוב דוח למליאת הוועדה בפרק זמן של שבועיים ולהביאו בפניה להמשך דיון.
מיכאל איתן:
הוא קורא לכל הגורמים לשתף אתו פעולה.
רוחמה אברהם-בלילא:
חבר הכנסת מיכאל איתן קורא לכל הגורמים לשתף פעולה, על-מנת שיגיעו להסכמה.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני נועלת את הישיבה.
רוחמה אברהם-בלילא:
על סדר יומנו ערעורים על החלטת יושב ראש הכנסת והסגנים שלא לאשר דחיפות הצעות לסדר היום.
רוחמה אברהם-בלילא:
מונחים בפנינו שני ערעורים, הנושא הראשון הוא של חבר הכנסת משה גפני בנושא: "הצורך בהקמת ועדת חקירה על התנהגות המשטרה בהפגנות בירושלים".
רוחמה אברהם-בלילא:
הערעור השני הוא של חבר הכנסת אליהו גבאי בנושא: "טראומת המלחמה: משרד הרווחה פרסם כי ישנה עלייה בכמות פניות ילדים ונוער בעקבות המלחמה".
רוחמה אברהם-בלילא:
חבר הכנסת משה גפני, אנא אמור לחברי הוועדה מדוע הנך סבור שיש צורך בהעלאת ההצעה לסדר בדחיפות.
משה גפני:
גברתי היושבת ראש, חברי הכנסת, אנחנו עדים לתופעה שהפכה כבר לנורמה.
משה גפני:
כאשר יש אירועים גדולים, המשטרה מתנהגת מעבר לנורמה הרגילה.
משה גפני:
כאשר היו הפגנות סטודנטים, כאשר היו הפגנות של עולי אתיופיה, כאשר יש הפגנות של ערבים וכל מיני אירועים שהזרקורים מופנים אליהם.
משה גפני:
כך היה גם בשבוע שעבר גם עם החרדים.
משה גפני:
הנושא הוא התמקדות המשטרה בהגנה על הרכוש של האזרח, אבל אנשים שרכושם נגנב כבר לא מתקשרים למשטרה כי פתאום אין כוח אדם.
משה גפני:
אני חושב שהכנסת צריכה לדון בעניין הזה, מבלי להביע עמדה האם המשטרה נהגה נכון או לא.
משה גפני:
זה נושא מרכזי בחיינו ואני לא מבין למה הכנסת הנשיאות לא אישרה את ההצעה הדחופה.
יצחק גלנטי:
למה זה דחוף?
משה גפני:
זה דחוף מכיוון שהיה אירוע כזה בשבוע שעבר.
רוחמה אברהם-בלילא:
היה אירוע כזה בכל מה שקשור למצעד ההפגנה, אבל אתה לא מדבר על הצורך של המשטרה להגן על האזרח.
רוחמה אברהם-בלילא:
מטעם הנשיאות תנמק חברת הכנסת קולט אביטל מדוע לא אפשרתם לחבר הכנסת גפני להעלות את ההצעה לסדר.
קולט אביטל:
העקרון המנחה, ואנחנו חוזרים ואומרים את זה, לאישור ההצעות לסדר הדחופות, הוא אם ניתן עוד לעשות משהו, לשנות משהו או למנוע משהו.
קולט אביטל:
אתה טוען, ומבחינתך בצדק, שיש פה עניין מתמשך ושהכנסת צריכה לדון בו, יש לך בחירה להגיש הצעה לסדר רגילה והכנסת תדון בה.
קולט אביטל:
לאחר מעשה אין דחיפות לדון בעניין.
משה גפני:
אפשר לפרוץ אליי הביתה היום בערב.
משה גפני:
על זה אני מדבר.
רוחמה אברהם-בלילא:
מאחר וזו בעיה מתמשכת, אני מציעה שנמליץ בפני ועדת הפנים והגנת הסביבה לקיים דיון, שיהיו בו כל הגורמים.
רוחמה אברהם-בלילא:
לדעתי דיון שם יותר יועיל מאשר שלוש דקות במליאה, כאשר השר או מי שמטעמו ישיב.
משה גפני:
אם אכן יתקיים הדיון, אני לא רוצה ללכת דווקא נגד הנשיאות.
רוחמה אברהם-בלילא:
אתה מקבל את הצעת הפשרה שלי?
משה גפני:
כן, אם אכן זה יתקיים.
רוחמה אברהם-בלילא:
בסוף הישיבה יישלח מכתב בנושא ליושב ראש ועדת הפנים והגנת הסביבה.
מאיר פרוש:
החתמתי שליש מחברי ועדת הפנים על מנת שיושב ראש ועדת הפנים יקיים דיון בנושא.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני מניחה שהוא ייעתר לבקשה.
רוחמה אברהם-בלילא:
אנחנו צריכים להצביע על זה?
רוחמה אברהם-בלילא:
אם כך, אני רוצה לעבור לערעור הבא, של חבר הכנסת אליהו גבאי.
רוחמה אברהם-בלילא:
אנא הסבר לחברי הוועדה מדוע אתה מערער.
אליהו גבאי:
כשאנחנו רואים נזקים בעין אנחנו נזעקים, אבל כאן מדובר בענייני נפש והכנסת חייבת לדון בממצאים שהתגלו כתוצאה מהטראומה של המלחמה האחרונה, על מנת שנקצה את התקנים הנדרשים ואת הטיפול הפסיכולוגי בבתי הספר בקרב הנוער הזה, אשר עבר טרואמה קשה מאד במלחמה.
אליהו גבאי:
אי אפשר להשאיר את זה כך.
קולט אביטל:
צודק חבר הכנסת גבאי שבכל מה שנוגע לטראומות בילדים צריך לדון מהר, אולם הנושא כבר נדון במליאה בשבוע שעבר במסגרת הצעות לסדר, כשדובר על המצב בצפון.
אליהו גבאי:
הבעיות האלה עדיין ממשיכות.
קולט אביטל:
אי אפשר לאשר את אותו הנושא בדיוק שבוע אחרי שבוע.
אליהו גבאי:
זה התפרסם עכשיו.
רוחמה אברהם-בלילא:
זה לא משנה את העובדה שהכנסת דנה בזה בשבוע שעבר וזה לא עניין דחוף שקרה פתאום והכנסת צריכה להעלות אותו על סדר יומה.
רוחמה אברהם-בלילא:
לצערי הרב, זה דבר מתמשך.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני מציעה שתדבר עם יושב ראש ועדת העבודה והרווחה או עם יושב ראש ועדת החינוך כדי שהם יעלו את הנושא שם על סדר יומם.
נאדיה חילו:
נכון שהוועדות דנו בנושא, אבל אתמול פורסמו נתונים מאד קשים על 3,000 ילדים שזקוקים לטיפול ורק 300 מהם מקבלים אותו.
נאדיה חילו:
הנתונים מאד ממוקדים והם מצביעים על גודל הטראומה ועל הנזקים הנפשיים, שאין להם מענה.
נאדיה חילו:
התייחסנו לזה על קצה המזלג אתמול, בוועדת הפנים, שדנה גם בנושא המקלטים, ההשלכות ומה נעשה, אבל זה לא היה דיון רציני וממוקד רק בנושא הזה וזה בהחלט חשוב.
רוחמה אברהם-בלילא:
את חושבת שבמסגרת שלוש דקות במליאה ייערך דיון רציני ומקיף בנושא?
נאדיה חילו:
לא, אבל אחר כך אפשר להעביר את הנושא לדיון יותר רציני באחת הוועדות.
נאדיה חילו:
אף נושא דחוף לא יכול להיות מטופל בשלוש דקות, אבל זה אחד הכלים להעביר אותו לדיון בוועדה רצינית ולתת לזה את המשקל הנאות.
רוחמה אברהם-בלילא:
חברת הכנסת גלאון אמרה דבר מאד חשוב.
רוחמה אברהם-בלילא:
נמצאת איתנו חברת הכנסת שלי יחימוביץ', שמכהנת גם כיושבת ראש הוועדה לזכויות הילד.
רוחמה אברהם-בלילא:
אתם יודעים שאני מתייחסת ביד רחבה מאד לנושאים שאני סבורה, שיש להעלות אותם לסדר היום.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני לא לוקחת את הפטיש הקואליציוני והולכת בעד ונגד בוועדה הזאת.
גדעון סער:
מה זה קשור לקואליציוני.
רוחמה אברהם-בלילא:
חבר הכנסת סער, אל תפריע לי.
רוחמה אברהם-בלילא:
מכיוון שהנושא הזה נדון בשבוע שעבר במליאה ומרבית חברי הוועדה סבורים שזה נושא כאוב מאד ורציני מאד, נמצאת איתנו כאן יושבת ראש הוועדה ואני מבקשת ממנה להרים את הכפפה.
רוחמה אברהם-בלילא:
לא צריך להביא כל דבר למליאה ולערער על החלטת יושבת ראש הכנסת והסגנים מאתמול.
רוחמה אברהם-בלילא:
לא תמיד צריך שיהיה דיון במליאה ורק לאחר מכן הנושא יעבור לוועדה לזכויות הילד.
רוחמה אברהם-בלילא:
מי אמר שלאחר שהדיון יתקיים במליאה זה אכן יירד לוועדה לזכויות הילד?
רוחמה אברהם-בלילא:
למה שזה לא יגיע לוועדת החינוך או לכל ועדה אחרת?
רוחמה אברהם-בלילא:
הנושא דחוף, הנושא כאוב, נמצאת איתנו כאן יושבת ראש הוועדה.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני מבקשת ממך להרים את הכפפה הזאת.
שלי יחימוביץ':
גברתי יושבת הראש, יש דיון משמעותי בין דיון בוועדה לבין דיון במליאה.
שלי יחימוביץ':
דיון דחוף במליאה, כשמו כן הוא – דיון דחוף.
שלי יחימוביץ':
עצם העובדה שהדיון מתקיים במליאה ובדחיפות מסמלת גם את מידת החשיבות שהכנסת מייחסת לנושא הזה.
שלי יחימוביץ':
אני חושבת שהנושא הזה, טראומות של ילדים אחרי מלחמה, זנוח מדי.
שלי יחימוביץ':
קיימנו דיון בוועדה לזכויות הילד בנושא הטראומה שחווים ילדי שדרות, אבל אני בהחלט חושבת שמן הראוי לקיים דיון כזה במליאה ואחר כך אני בעצמי אבקש להעביר אותו לוועדה לזכויות הילד.
רוחמה אברהם-בלילא:
את תבקשי אבל אני מבטיחה לך שיהיה חבר כנסת נוסף שיבקש להעביר את הנושא לוועדה אחרת והדיון יידחה לעוד שבועיים.
גדעון סער:
גברתי היושבת ראש, אני חושב שמה שצריך להטריד אותנו הוא העובדה שיש עלייה במספר הילדים והנוער שסובלים מטראומה והעובדה שהנושא הזה, בדיוק כמו נושא המקלוט שעלה אתמול בוועדה, לפי תחקירים עיתונאיים פשוט לא מטופל.
גדעון סער:
איזה כלים יש לנו בתור חברי כנסת?
גדעון סער:
להעלות את זה שוב ושוב ושוב ויכול להיות שבמליאה שר ישיב על זה כי הרי לוועדות הם לא מגיעים אלא שולחים פקידים.
גדעון סער:
אני חושב שהנושא שהעלה חבר הכנסת גבאי מאד חשוב ואם המליאה תדון בזה שלוש דקות ואחר כך הנושא יועבר לוועדה כלשהי, זה מצדיק את החשיבות של הנושא.
גדעון סער:
אני לא חושב שהנושא יעבור לוועדת החינוך כי כל הנושא בא מכיוון אחר.
רוחמה אברהם-בלילא:
אתה יודע איך דברים מתנהלים כשיש ועדה ראשית וועדת משנה.
גדעון סער:
אני לא חושב שנושא ילדים ונוער שסובלים מטראומה הוא נושא קואליציוני.
רוחמה אברהם-בלילא:
אני עוברת להצבעה על הערעור של חבר הכנסת גבאי.
רוחמה אברהם-בלילא:
הצבעה בעד הערעור של חבר הכנסת גבאי – 7 נגד – 7 נמנעים – אין הערעור של חבר הכנסת גבאי לא התקבל.
רוחמה אברהם-בלילא:
7 בעד, 7 נגד ואין נמנעים.
רוחמה אברהם-בלילא:
לפיכך אני קובעת כי הערעור של חבר הכנסת גבאי לא התקבל.
גדעון סער:
אני מבקש רביזיה גברתי.
רוחמה אברהם-בלילא:
תהיה רביזיה בתום הישיבה.
רוחמה אברהם-בלילא:
בקשות חברי הכנסת להקדמת הדיון בהצעות החוק הבאות, לפי הקריאה הטרומית: הצעת חוק ניכוי כספי הרשות הפלסטינית בגין ירי רקטות מאיזור חבל עזה לעבר מדינת ישראל, התשס"ז-2007, (פ/2686/17), הצעת חבר הכנסת ישראל חסון.
רוחמה אברהם-בלילא:
אנחנו עוברים לנושא הבא שעל סדר היום: הצעת חוק ניכוי כספי הרשות הפלסטינית בגין ירי רקטות מאיזור חבל עזה לעבר מדינת ישראל, התשס"ז-2007, (פ/2686/17), הצעת חבר הכנסת ישראל חסון.
רוחמה אברהם-בלילא:
חבר הכנסת חסון, אנא נמק לוועדה מדוע אתה מבקש לפטור את הצעתך מחובת הנחה.
ישראל חסון:
בוקר טוב, הצעת החוק הזו הוגשה לפני כחודש וחצי, עוד לפני ההתרחשויות.
ישראל חסון:
המציאות הזו שבה אנחנו יושבים ומממנים לתליין את כספי החבל, היא מציאות מטורפת.
ישראל חסון:
המציאות שבה הממשלה חייבת, לכאורה, בהחזר כספי המסים ובתשלום של כספי המסים לרשות הפלסטינית, היא חובה שמעוגנת בהסכם ולא חלים עליה שום סייגים.
ישראל חסון:
אני חושב שאנחנו צריכים לסייג את זה כי לא יכול להיות שאנחנו מנהלים מול הרשות הסכם שהיא לא עומדת בו באופן מלא ומוחלט ומצד שני, אנחנו מתנהגים כאילו החיים הם כרגיל.
ישראל חסון:
לפיכך אני סבור שיש דחיפות רבה, בפרט עכשיו לאור ההתפתחויות, לא להחזיר את כספי המסים שמיועדים לעזה, לעכב אותם ולהשתמש בהם לצרכי האזרחים שנפגעים כתוצאה מהפעילות שנוצרת בעזה.
ישראל חסון:
היה וניתבע, נחזיר בהמשך.
ישראל חסון:
לממשלה חייבת להיות איזושהי מערכת שמעכבת את הכספים.
ישראל חסון:
כל יום שעובר ובו אנחנו מנהלים את החיים כרגיל הוא יום לא סביר.
רוחמה אברהם-בלילא:
למה צריך לעשות את זה בהצעת חוק?
רוחמה אברהם-בלילא:
מה הצעת החוק שלך אומרת, שברגע שיש קסאמים יוקפאו כספי הרשות באופן מיידי?
ישראל חסון:
למדינת ישראל יש הוצאות שוטפות שקשורות בכל מה שקשור לשדרות ולעוטף עזה, שנובעות מפעילות ישירה של הרשות הפלסטינית בעזה.
ישראל חסון:
זאת פעילות ישירה של הרשות בעצם העובדה שהם לא מסכלים, לא מונעים, מעודדים ומעלימים עין.
ישראל חסון:
לפיכך לא יכול להיות שמדינת ישראל תישא בזה בלי שהרשות תישא באחריות כלשהי.
רוחמה אברהם-בלילא:
חברת הכנסת שלי יחימוביץ', בבקשה.
שלי יחימוביץ':
אני מתנגדת לחוק הזה, אבל אני בוודאי מתנגדת לפטור מחובת הנחה.
שלי יחימוביץ':
לא חסר כסף למקלוט לתושבי שדרות.
שלי יחימוביץ':
הבעיה היא לא כסף.
שלי יחימוביץ':
אני רוצה להזכיר שיש עודפי גבייה של 10 מיליארד שקלים בקופת האוצר.
ישראל חסון:
זה לא נושא הדיון.
שלי יחימוביץ':
הצעת החוק הזאת היא פוליטית, לשיטתו של ישראל חסון, ובמידה רבה היא קנטרנית.
שלי יחימוביץ':
אני מתנגדת לה עניינית, אבל בוודאי שאין לה הצדקה לפטור מחובת הנחה מכיוון שהכסף הזה לא יועבר מחר לטובת שדרות.
שלי יחימוביץ':
כחברה בוועדת הכספים אני אומרת לך שלא קיים צינור כזה, שיעביר מחר את כספי המסים לשדרות.
שלי יחימוביץ':
לכן ההצעה הזאת ראויה להיות נדונה בפורום המתאים לה ובוודאי לא לקבל פטור מחובת הנחה, כיוון שהכסף הזה לא יגיע תוך 45 יום, שהם ימי הפטור מחובת הנחה, אל תושבי שדרות.
אסתרינה טרטמן:
הנקודה איננה האם למדינת ישראל יש כסף או אין כסף.
אסתרינה טרטמן:
יש פה עניין של נשיאה באחריות.
אסתרינה טרטמן:
לא יכול להיות שמדינת ישראל תחויב לאורך כל הדרך לשאת באחריות כלפי פגיעה כזאת או אחרת באוכלוסיה הפלסטינית וזה יהיה חד צדדי לאורך כל הדרך.
אסתרינה טרטמן:
לא יעלה על הדעת דבר כזה.
אסתרינה טרטמן:
ברגע שיש רשות, שהאחריות חלה עליה על פגיעה שגורמת לנזקים – דיברנו קודם על נזקים נפשיים ואנחנו לא יודעים לאיזה טווח הנזק ייתן את הביטויים שלו – ישנה חובת אחריות גם למי שעומד מולנו, לא רק שלנו.
אסתרינה טרטמן:
אני חושבת שכל אדם שההגיון מצוי בראשו מבין שהדברים האלה חייבים להיות הדדיים ולכן, לאור האמור, יש מקום לפטור מחובת הנחה דווקא בימים האלה, דווקא בתקופה הבוערת הזאת ודווקא בסוגיה של הכספים האלה, שאמורים להיות פיצוי הולם.
אסתרינה טרטמן:
זה בדיוק כשם שמדינת ישראל נדרשה לפצות במידתיות פלסטינים.
אחמד טיבי:
גברתי, אני שותף לדבריה של שלי, שמדובר בהצעה פוליטית ומותר שתהיה הצעה פוליטית, אבל אין לה דחיפות והיא קנטרנית.
אחמד טיבי:
רק מתוך דאגה לאוצר המדינה אני אתנגד להצעה הזאת.
יעקב מרגי:
איזו מדינה?
אחמד טיבי:
הפעם זו מדינת ישראל.
אחמד טיבי:
וכי למה?
אחמד טיבי:
יכול להיות שמישהו בעולם יחשוב שזה משהו רצפלוקלי, אותו דבר, יתחיל לנהוג שווה בשווה.
אחמד טיבי:
אז, אם יטילו את החובה הזאת על ממשלת ישראל, שכל נזק שהיא גורמת ברשות הפלסטינית היא צריכה לשלם עליו, היא תצטרך לשלם פי מאות ואלפים על נזקים שהיא גורמת לפלסטינים בהפצצות, בחיסולים, בפגיעה באזרחים ולא רק בפגיעה במבנים על ידי מה שקרוי טילים, שלא צריך לירות אותם, כפי שאמרנו יותר מפעם אחת.
אחמד טיבי:
ביבי המציא את המושג הדדיות – יתנו יקבלו, לא יתנו, לא יקבלו.
אחמד טיבי:
הטילים מעזה לא נורים על ידי הרשות הפלסטינית, על ידי גוף ממלכתי, להבדיל מהחיסולים שעושה מדינת ישראל.
אחמד טיבי:
זה הבניין, אני מתייחס לטרטמן, שעושה חוק שאוסר על מתן פיצויים לפלסטינים שנפגעים על ידי צה"ל.
אחמד טיבי:
זה הבניין, הבניין הזה.
יצחק לוי:
בצדק.
אסתרינה טרטמן:
זה הכבוד של הבניין.
יצחק לוי:
אחת מנקודות האור.
אליהו גבאי:
ברגע שהרשות הפלסטינית תבין שכפי שהיא יודעת לבקש כסף עבור המסים שישראל גובה, זה יעלה לה ביוקר והיא יכולה להפסיד הרבה כסף מפעולות של הנציגים שלה.
אליהו גבאי:
אם היא לא יכולה להיות אחראית על הכסף שהיא דורשת מאיתנו, שתהיה אחראית גם על הנזקים שעושים נציגיה.
אליהו גבאי:
אנחנו יודעים שגדודי חללי אל-אקצה וכל הנלווים אליהם יוצרים נזקים.
אליהו גבאי:
אם הם יידעו שהנזק הזה עולה להם כסף, הם יחשבו פעמיים.
אליהו גבאי:
לכן חשוב שהצעת החוק הזאת תחוקק מהר ככל האפשר כדי לאותת לרשות הפלסטינית.
נסים זאב:
ראשית, זה קשור למדיניות של הממשלה.
נסים זאב:
גם אם תהיה הצעת חוק כזאת והממשלה תרצה לתמוך באבו-מאזן, היא תמצא את המקורות.
נסים זאב:
אפשר לקצץ עוד בקצבאות הילדים, למשל, ולתת את זה לפלסטינים.
נסים זאב:
שנית, צריך לזכור שכבר שולמו למעלה מרבע מיליארד שקלים לאותם פלסטינים, שתבעו את מדינת ישראל.