GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
משה גפני: זאת אומרת שמכאן ואילך זה מתחיל להיות נורמה.
משה גפני: לכן מתברר שמבין אנשי הציבור מי שראוי לדון בכללי אתיקה ובמימון המפלגות ובכל התנאים שיש בכנסת, אלה רק אנשים שמשתייכים לציבור אחד במדינת ישראל ולא לסוגי ציבור אחרים.
רוחמה אברהם-בלילא: חבר הכנסת גפני, אני מודה לך.
רוחמה אברהם-בלילא: הערתך ב-א' וב-ע' נרשמה, והיא תובא בפני הגורמים המוסמכים לכך.
רוחמה אברהם-בלילא: אני פותחת דיון בנושא ההמלצות.
רוחמה אברהם-בלילא: חבר הכנסת מרגי, בבקשה.
יעקב מרגי: אני מברך על בחינת הנושא.
יעקב מרגי: הוועדה לא נתנה דעתה למצב שקורה.
יעקב מרגי: העוזרים הפרלמנטריים נאלצים ללון כשהם נתקעים פה עד שעות הלילה, ויש הסדר עם אכסניית רבין; לא תמיד האכסניה הזאת פנויה.
יעקב מרגי: כשהיא לא פנויה הם נאלצים למצוא להם אלטרנטיבות אחרות שהן יקרות ממה שהוצע בוועדה.
יעקב מרגי: אני רוצה שיימצא מנגנון לאישור חריג למקום חלופי במקרה כזה; אלה נתונים שאפשר לבדוק אותם.
רוחמה אברהם-בלילא: אחת ההמלצות בוועדה היא שאם תהיה בעיה יש לחשב הכנסת יש אפשרות לתת פתרון.
רוחמה אברהם-בלילא: האם נכון?
אבי לוי: לגבי הסכום אין גמישות.
רוחמה אברהם-בלילא: מה העוזרים הפרלמנטרים עושים כאשר מתנהל סדר יום ארוך מאוד?
רוחמה אברהם-בלילא: כשהדיון בכנסת הוא על תקציב, מן הסתם השעות הללו הן רבות, והדיון מסתיים בשעות הקטנות של הלילה.
רוחמה אברהם-בלילא: לא תמיד אפשר לשער את השעה, אבל מה קורה אז?
ארבל אסטרחן: נכון להיום הסכום הוא 110 שקלים.
ארבל אסטרחן: מוצע להעלות את הסכום ל-190 שקלים שזה הסכום המקובל באכסניית רבין.
ארבל אסטרחן: ב"מגדלי הכנסת" הסכום הוא 220 שקלים.
רוחמה אברהם-בלילא: ואז מה?
ארבל אסטרחן: הם מוסיפים 30 שקלים מכיסם, והם יכולים לישון איפה שהם רוצים.
יעקב מרגי: אם הבנתי, הסכום 190 שקלים חייב במס, תוסיפי להם 30 שקלים- -
דוד אזולאי: אני מעריך שסוף כל סוף מתקנים עוול מתמשך לעוזרים הפרלמנטריים.
דוד אזולאי: חברי הכנסת שגרים מחוץ לעיר הרגישו בזה כי נאלצנו לקחת עוזרים פרלמנטריים מירושלים מכיוון שלא היה להם מקום לינה.
דוד אזולאי: אז סוף סוף בשעה טובה ומוצלחת סידרו את העניין הזה.
דוד אזולאי: עד היום המימון היה 110 שקלים, ואני שמח שמעלים ל-190.
דוד אזולאי: אני מסכים ל-190 שקלים, אבל אני מציע שכדי שלא נחזיר כל הזמן את הנושא לשולחננו, שהיות שיש מקרים שאכסניה מלאה עד אפס מקום, ולעוזרים הפרלמנטריים אין מקום, האופציה הזולה ביותר, כפי שאמרה ארבל היא "מגדלי הכנסת", שעלות הלינה בהם היא 220 שקל.
דוד אזולאי: אני מבקש שיעשו סידור גם עם אכסניית רבין וגם עם "מגדלי הכנסת", ויכול להיות שאם הם יסכימו להוריד במחיר בצורה מאורגנת, תהיה אפשרות לעוזרים הפרלמנטריים ללון או ב"מגדלי הכנסת" או באכסניית רבין, ולא לדבר על הסכום; שיסגרו את זה בצורה כזאת, ואז הם יכולים ללכת- - -
מגלי והבה: אני תומך בדברי חברי דוד אזולאי.
מגלי והבה: אני אחד מחברי הכנסת שגרים רחוק, והעוזרים שלנו הם מאזור הצפון ולפעמים אנחנו נקלעים למצבים לא נסבלים- -
יעקב מרגי: העוזרים שלי לנים בלשכה.
דוד אזולאי: בשבוע שעבר העוזר שלי נאלץ ללון בלשכה משום שלא היה לו מקום ללון.
מגלי והבה: אני מחזק את הדברים.
מגלי והבה: מאחר שאכסניית רבין משמשת להשתלמויות העוזרים נתקלים בבעיה היכן ללון, ונאלצים ללון בלשכה או שמישהו צריך לעזור להם.
מגלי והבה: לכן חשוב להגיע להסדר.
מגלי והבה: כיוון שלא כל העוזרים מנצלים את ההטבה הזאת, צריך להתחשב באלה שגרים רחוק ולתת להם פריבילגיה מחייבת כי הם חלק מעבודתם של חברי הכנסת.
אליהו גבאי: אני מצטרף לדעתו של חבר הכנסת אזולאי.
אליהו גבאי: לדעתי, לא צריך לקבוע שיהיו רק שני מקומות לינה, אלא שיהיו עוד אכסניות ובתי-מלון ולקבוע תקרת מחיר- -
ארבל אסטרחן: זה מה שיש- - -
יעקב מרגי: תן לו לחפש ב-11 בלילה אכסניה פנויה, והוא נע מאחת לאחרת.
רוחמה אברהם-בלילא: לפי המחיר הזה, אני מאמינה שהם לא יצטרכו להוסיף סכום ניכר מכיסם, אז האלטרנטיבה שקיימת כרגע- -
ארבל אסטרחן: הבסיס לסכום הוא לפי אכסניית רבין, אבל העוזר הפרלמנטרי יכול ללון בכל מקום שירצה.
משה גפני: אני מציע להצביע על ההצעה של - - -
אורי אריאל: אני מצטרף- - -
רוחמה אברהם-בלילא: היועצת המשפטית של הוועדה אומרת שיש לנו שתי אפשרויות.
רוחמה אברהם-בלילא: אנחנו לא יכולים לשנות אותן ולקבוע לוועדה; אנחנו יכולים להמליץ בפני הוועדה, והיא צריכה לדון- -
רוחמה אברהם-בלילא: ההמלצה שתובא בפניהם היא לאשר את הסכום הנוכחי של 190 שקלים ולאפשר לחשב הכנסת במקרים מאוד ספציפיים ומיוחדים כאשר אין מקומות אחרים לקבוע את הסכום שלא יעלה על 220 ₪.
רוחמה אברהם-בלילא: אבל זאת החלטה לאחר בדיקה שבאמת אין מקום אחר בסכום של 190 שקלים.
מיכל פרנקו: יושבת ראש העוזרים הפרלמנטריים.
מיכל פרנקו: אני שמחה שיש הקלה מסוימת לעוזרים שמתגוררים בפריפריה, ואין להם אפשרות לנסוע מדי ערב חזרה לביתם.
מיכל פרנקו: ההחלטה טובה ועדיפה על המצב הקיים; היינו שמחים אם היה מדובר על הסכום של ההוצאה בפועל – 220 שקלים.
מיכל פרנקו: יחד עם זאת, אנחנו מעדיפים שההחלטה הזאת תצא לפועל ולא תתעכב ותחזור לוועדת גרונאו, אבל היינו שמחים אם ההחלטה הייתה עוברת כעת.
מיכל פרנקו: נוסף לכך, אני רוצה להסב את תשומת לבכם לסעיף (ב) שהוא הסיפא של ההחלטה, שמאפשר לחשב הכנסת להתאים גם את השינויים במחירי הלינה וגם לאפשר לעוזרים שמתגוררים במרחק קטן מ-100 קילומטר, ללון בירושלים.
מיכל פרנקו: אנחנו מצפים ומקווים שתהיה קביעה כזאת.
רוחמה אברהם-בלילא: אני ממליצה לאשר את ההמלצה שמונחת לפנינו ולבקש מוועדת גרונאו- -
דוד רותם: החשב יכול לעדכן את הזמנים, לפי- - -
רוחמה אברהם-בלילא: זאת ההחלטה שלו.
דוד רותם: אבל אם יתברר שאין מקום באכסניית רבין, אז הוא יכול לעדכן אותו בהחלטה שלו?
רוחמה אברהם-בלילא: אני מציעה לאשר את ההמלצות שמונחות לפנינו.
רוחמה אברהם-בלילא: 11 – בעד; אין מתנגדים; אין נמנעים.
רוחמה אברהם-בלילא: לפיכך אני קובעת ששלוש ההמלצות של ועדת גרונאו אושרו.
רוחמה אברהם-בלילא: בקשות יו"ר ועדת החוקה, חוק ומשפט להעברת הצעות החוק הבאות מוועדה לוועדה אחרת:
רוחמה אברהם-בלילא: חבריי חברי הכנסת, מונחות לפנינו בקשות של יושב ראש ועדת חוקה, חוק ומשפט להעביר את הצעות החוק הבאות לוועדה: הנושא הראשון – חוק סדר הדין הפלילי (תיקון – הצגת תסקיר לנפגע בעבירות אלימות), התשס"ו- 2006, הצעתה של חברת הכנסת זהבה גלאון (פ/119/7), מהוועדה לקידום מעמד האישה לדיון בוועדת החוקה, חוק ומשפט.
רוחמה אברהם-בלילא: הנושא הזה הוא בהסכמה.
רוחמה אברהם-בלילא: יושב ראש הוועדה לקידום מעמד האישה נתן הסכמתו, ואנחנו מודים לו על כך.
רוחמה אברהם-בלילא: ההצעה תועבר מהוועדה לקידום מעמד האישה לוועדת חוקה, חוק ומשפט.
רוחמה אברהם-בלילא: בעד – פה אחד.
רוחמה אברהם-בלילא: הנושא השני: הצעת חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים) (מעצר בגין עבירה של החזקת סכין שלא כדין), התשס"ז-2006, מוועדת הפנים והגנת הסביבה לדיון בוועדת החוקה, חוק ומשפט.
רוחמה אברהם-בלילא: גם כאן יש הסכמה.
רוחמה אברהם-בלילא: גם לדעת היועץ המשפטי, הצעת החוק שייכת לוועדת חוק, חוקה ומשפט.
רוחמה אברהם-בלילא: הנושא השלישי: הצעת חוק סדר הדין הפלילי (תיקון – התיישנות עבירות הקשורות לרצח ראש הממשלה), התשס"ז-2006, מוועדת החוץ והביטחון לדיון בוועדת החוקה, חוק ומשפט.
רוחמה אברהם-בלילא: גם כאן הנושא בהסכמה.
רוחמה אברהם-בלילא: מי בעד העברה לוועדת חוקה, חוק ומשפט?
רוחמה אברהם-בלילא: הנושא הרביעי: הצעת חוק הנוער (שפיטה, ענישה ודרכי טיפול) (תיקון – מעצר קטינים), התשס"ו-2006, מהוועדה לזכויות הילד לדיון בוועדת החוקה, חוק ומשפט.
רוחמה אברהם-בלילא: יושבת ראש הוועדה לזכויות הילד מבקשת שההצעה תעבור לדיון בוועדה משותפת של ועדת החוקה, חוק ומשפט ולוועדה לזכויות הילד בנימוק כי שלושה חוקים באותו נושא מתוך דוח רוט-לוי נדונו בוועדה לזכויות הילד.
רוחמה אברהם-בלילא: לדעת היועץ המשפטי, הצעת החוק שייכת לוועדת חוקה, חוק ומשפט.
רוחמה אברהם-בלילא: אני מציעה להעביר את זה לוועדת חוקה, חוק ומשפט, מן הטעם הפשוט שבהקמת ועדות משותפות אנחנו מסרבלים את המערכת, והדבר הזה בקושי יובא לטיפול.
גדעון סער: גברתי, אני רוצה לשכנע אותך בעמדה אחרת.
גדעון סער: זה עתה הסכמתי להעביר חוק שבנקל אפשר היה לטפל בו בוועדה שאני עומד בראשה.
גדעון סער: כל מי שעוקב אחר הפעילות פה בבית יודע שאף הצעת חוק שעוברת לוועדה שאני עומד בראשה אינה ממתינה יותר מזמן קצר ביותר עד שהיא מגיעה לקריאה ראשונה ואחר-כך לקריאה שנייה ושלישית.
גדעון סער: ועדת חוקה חוק ומשפט היא מהוועדות העמוסות ביותר בבית הזה.
גדעון סער: לי אישית יש כ-4 הצעות חוק שממתינות בוועדת חוקה, חוק ומשפט חודשים ארוכים ולא התקיים עליהן דיון אחד.
גדעון סער: לכן האמירה שהקמת ועדה משותפת עשויה לסרבל את התהליך נכונה כשלעצמה אולי בהקשרים אחרים, ולפי דעתי היא לא נכונה במקרה הזה.
גדעון סער: ועדה כמו הוועדה לזכויות הילד או כל ועדה שפועלת פה יכולה לקדם חקיקה וודאי בנושא שנוגע לחוק הנוער.
גדעון סער: אין ספק, שכאשר מדובר בעניינים של שפיטה וענישה יש דומיננטיות לנושאים שוועדת החוקה, חוק ומשפט מתמצאת בהם.
גדעון סער: יחד עם זאת אני טוען שכשאני בא לוועדה אחת אני רואה שם חברי כנסת שדנים בחוק, וכשאני בא לוועדה אחרת שוב אני רואה בה חברי כנסת.
גדעון סער: זאת אומרת גם אפשר לסמוך על חברי הכנסת- -
רוחמה אברהם-בלילא: הרי אי-אפשר לדון בהצעת חוק כשאין חברי כנסת.
גדעון סער: לכן אפשר לסמוך על הוועדה לזכויות הילד וגם על יושבת ראש הוועדה לזכויות הילד שהיא תצליח לקיים דיון ראוי בנושא הזה.
גדעון סער: אחד השיקולים הוא שיקול יעילות.
גדעון סער: בלתי סביר באופן קיצוני שיש ועדות שיש להן עשרות הצעות חוק; ואני אומר לך מניסיון שלא ידונו בהן.
גדעון סער: יש לי הצעת חוק מסוימת שכבר בקדנציה הקודמת היא המתינה שנה בוועדת החוקה, לא נדונה בקדנציה הקודמת, הוגשה בתחילת הקדנציה הזאת, עברה ב-1 בנובמבר, והיא כבר למעלה מ-3 חודשים ממתינה, ועדיין לא שובצה בכלל.
גדעון סער: זאת אומרת, אנחנו חורצים את דינם של חוקים לא להיות מחוקקים בשם כל מיני פרקטיקות נושנות שלא תמיד יש להן היגיון פנימי מבחינת החיים בבית הזה.
גדעון סער: לכן אני מוכן ללכת למהלך יותר קיצוני שהחוק עצמו יידון בוועדה לזכויות הילד.
גדעון סער: אני חושב שזה בסדר גמור שיש זיקה עניינית.
גדעון סער: אבל אם יושבת ראש הוועדה לזכויות הילד מוכנה שזאת תהיה ועדה משותפת אני מסכים לכך.
גדעון סער: פעמים רבות הטעם להתעקשות של ראשי ועדות הוא על היועץ המשפטי של הוועדה – לא היועצת המשפטית שלנו – אשר מטעמים של אימפריאליזם ופרקטיקות מהעבר- -
גדעון סער: אני עומד מאחורי הדברים שלי ומחזק אותם וגם מנמק אותם.
דוד רותם: ליועצים משפטיים אין בעיה של אימפריאליזם.
גדעון סער: לא דיברתי על יועץ כזה או אחר.
גדעון סער: אני מכבד את ההתערבויות של כולכם, ובכל זאת אני מניח שאני אוכל לבטא את עצמי בצורה סבירה.
רוחמה אברהם-בלילא: מה קרה לך, חבר הכנסת סער?
רוחמה אברהם-בלילא: תירגע.
גדעון סער: אני תמיד נותן דוגמה של חוק עבודת נשים.
גדעון סער: כאשר הוא חוקק בשנות ה-50 הוא חוקק בידי ועדת העבודה והרווחה.
גדעון סער: מאז, כל התיקונים השונים נדונו בוועדת עבודה ורווחה- -
רוחמה אברהם-בלילא: עד אשר הגיע יושב ראש ועדה אשר- -
גדעון סער: למעשה, כאשר קמה הוועדה לקידום מעמד האישה ב-92' החוק הראשון שהיה צריך לעבור לטיפולה של הוועדה לקידום מעמד האישה היה חוק עבודת נשים והתיקונים בו.
גדעון סער: למרות זאת מטעמים אימפריאליסטים גרידא תמיד תרצה היועצת המשפטית של ועדת העבודה והרווחה שהחוק יידון אצלה.
גדעון סער: לכן אנחנו צריכים לראות בין כל השיקולים גם את השיקול הפרקטי של אופן קידום הצעות החוק בבית הזה.
גדעון סער: אני מזכיר שאני אומר את כל זה אחרי שכבר ויתרתי על חוק שהוזכר בסעיף הקודם מדיון בוועדה שלי.
רוחמה אברהם-בלילא: הגנתך על הנושא של החוק הזה שתוקם ועדה משותפת ראויה לציון, אבל מצד שני אדוני יודע שבכנסת הקודמת כשהוא היה יושב ראש הקואליציה הוקמו ועדות משותפות במיוחד לדיון בתקציב, כמו חוק ההסדרים.
רוחמה אברהם-בלילא: לכן אני מציעה להמעיט בהקמת הוועדות המשותפות- -
גדעון סער: עקרונית אני מקבל את זה.
רוחמה אברהם-בלילא: - - אדוני יודע שאני מקבלת אך ורק את חוות דעתה של היועצת המשפטית של הוועדה הזאת, הגברת ארבל אסטרחן.
רוחמה אברהם-בלילא: אינני מתייעצת עם יועצים כאלה ואחרים, כך שבנושא האימפריאליזם הרשה לי לחלוק על דעתך.
גדעון סער: הרבה פעמים הפנייה אלינו לוועדה להעביר חוק שהועבר לוועדה מסוימת, ניזון על-ידי היועץ המשפטי של הוועדה.
רוחמה אברהם-בלילא: חברת הכנסת שלי יחימוביץ' יכולה תמיד להשתתף בוועדת חוקה, ולכן אני מציעה להעביר את זה לוועדת חוקה.
אורי אריאל: אני רוצה לחזק את דברי חבר הכנסת גדעון סער שצודק לא פחות ממאה אחוז, אבל לשפר מעט את הצעתו ולהעביר את זה לוועדה לזכויות הילד, לא לוועדה משותפת כדי שייצא גם חוק.
אורי אריאל: בסוף רוצים שתהיה לכך תוצאה.
גדעון סער: אני מקבל את עמדתו של חבר הכנסת אורי אריאל ומבקש להצביע על הוועדה לזכויות הילד.
גדעון סער: צריך להצביע על הבקשה לקחת את זה מהוועדה לזכויות הילד.
רוחמה אברהם-בלילא: מכיוון שיש הסכמה שרצו להקים ועדה משותפת לצורך העניין הזה, אנחנו נצביע כך: בעד להשאיר את זה בוועדה לזכויות הילד, ומי שנגד מצביע על העברה לוועדת חוקה.
גדעון סער: ועדת חוקה מבקשת לקחת את זה מהוועדה לזכויות הילד.
רוחמה אברהם-בלילא: מי בעד הצעתו של יושב ראש ועדת החוקה?
רוחמה אברהם-בלילא: בעד – רוב.
רוחמה אברהם-בלילא: אני קובעת שההצעה תידון בוועדת חוק, חוקה ומשפט והמלצה למליאה- -
גדעון סער: אני מבקש רביזיה, גברתי.
רוחמה אברהם-בלילא: מי בעד הרביזיה של חבר הכנסת סער?
רוחמה אברהם-בלילא: בעד – 2; נגד – 4.
רוחמה אברהם-בלילא: לפיכך אני קובעת שהצעת החוק הזאת תועבר לוועדת החוקה, חוק ומשפט.
רוחמה אברהם-בלילא: הרשו לי לא להעלות את הנושא החמישי לסדר היום של הוועדה, אני רוצה לדבר עם יושב ראש ועדת חוקה.
רוחמה אברהם-בלילא: בוקר טוב, חברי חברי הכנסת.
רוחמה אברהם-בלילא: אתמול אושר מינוי שר המשפטים על-ידי הממשלה פה-אחד.
רוחמה אברהם-בלילא: אני מאחלת לו הצלחה רבה בתפקידו.
רוחמה אברהם-בלילא: האיש הזה ראוי, הוא האיש הנכון במקום הנכון.
רוחמה אברהם-בלילא: אני מאחלת לו הצלחה בשמי ובשם רוב חברי הוועדה.
אורי אריאל: כל חברי הוועדה.
רוחמה אברהם-בלילא: פה-אחד, חברי ועדת הכנסת מאחלים לשר המשפטים המיועד הצלחה רבה.
יעקב מרגי: שיראה מכאן מה שהוא ראה משם.
רוחמה אברהם-בלילא: אנחנו אמורים לקבוע את סדרי הדיון.
רוחמה אברהם-בלילא: אני מציעה לעשות את זה על-פי המתכונת הקודמת שלפיה מינינו את השר גאלב מג'אדלה, ושם קבענו שיינתן פרק זמן של חמש דקות לכל סיעה.
רוחמה אברהם-בלילא: הממשלה מתבקשת למסור הודעה לכנסת על החלטתה: 1.
רוחמה אברהם-בלילא: לצרף את מר דניאל פרידמן כשר נוסף בממשלה, בהתאם לסעיף 15 לחוק יסוד: הממשלה.
רוחמה אברהם-בלילא: לשנות את חלוקת התפקידים בין השרים, בהתאם לסעיף 31(א) לחוק יסוד: הממשלה.
רוחמה אברהם-בלילא: השר דניאל פרידמן יהיה שר המשפטים במקום השרה ציפי לבני, שתמשיך לכהן בממשלה בתפקיד שרת החוץ.
רוחמה אברהם-בלילא: שתי ההודעות הללו טעונות אישור, והאישור יינתן במסגרת דיון של חמש דקות לכל סיעה.
רוחמה אברהם-בלילא: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין
רוחמה אברהם-בלילא: אני מודה לכם, חברי הכנסת.
רוחמה אברהם-בלילא: הצגת פרויקט "קדמה" – הרחבת משכן הכנסת
רוחמה אברהם-בלילא: בשעה טובה ומבורכת אנחנו מגיעים להצגת פרויקט "קדמה".
רוחמה אברהם-בלילא: כולנו חשים בכנסת ה-17 את השיפור המדהים שחל בבניין הזה.
רוחמה אברהם-בלילא: שיפור פנים הכנסת, מבחינת החזות, מבחינת הנעימות, מבחינת השירות ומבחינת כל מה שנדרש.
רוחמה אברהם-בלילא: הערכה גדולה על כל הפעולה הרבה והמבורכת הזאת נתונה ממני, כיושבת-ראש ועדת הכנסת, ליושבת-ראש הכנסת.
רוחמה אברהם-בלילא: אני חושבת שהתברכנו באישה שהיא רבת פעלים, שהיא באמת מראה את כל העשייה הטובה, ואנחנו מרגישים בזה.
רוחמה אברהם-בלילא: החידושים הללו מביאים כבוד רב לכנסת.
רוחמה אברהם-בלילא: אנחנו מארחים כאן הרבה יותר אנשים.
רוחמה אברהם-בלילא: אין ספק שכל אחד מאתנו, החל מהעובדים וכלה בחברי הכנסת והשרים, מרגישים בשינוי המבורך הזה.
רוחמה אברהם-בלילא: לצורך העניין הזה אני חושבת שמגיעה תודה מאתנו גם למנכ"ל הכנסת.
רוחמה אברהם-בלילא: אני חושבת שהמינוי שלך בעבר, כאשר היושבת-ראש חשבה על כל התהליך הזה, מוכיח את עצמו לתפארת מדינת ישראל.
רוחמה אברהם-בלילא: אני מודה שכבר מזמן ביקשת ממני לבוא ולהציג בפני חברי הוועדה את הנושא של הרחבת משכן הכנסת.
אבי בלשניקוב: בוקר טוב.
אבי בלשניקוב: תודה רבה, גברתי יושבת-ראש ועדת הכנסת.
אבי בלשניקוב: בשיחות שלך ושלי לפני כמה חודשים חשבנו שיהיה נכון שבמיוחד ועדת הכנסת, שהיא הוועדה שאמונה על כל עבודת הבית, תקבל הסבר מפורט בכל ההיבטים, גם הכלכליים, גם התכנוניים, האדריכליים, לגבי העבודה המבורכת שנעשית סביב הבניין.
אבי בלשניקוב: הכנסת הולכת לשנות את פניה.
אבי בלשניקוב: הכנסת כבר שינתה את פניה בצד הפיסי שלה, אבל בעוד כמה חודשים מרכז הכובד של הבניין הישן מתחלק גם בבניין הישן וגם בבניין החדש.
אבי בלשניקוב: הכנסת מ-40,000 מ"ר תקבל תוך כמה חודשים תוספת של 50,000 מ"ר.
אבי בלשניקוב: המשמעות היא בניין קומפלקס שהוא מהגדולים בירושלים.
קולט אביטל: זאת אומרת שלא צריך עוד חדר כושר.
אבי בלשניקוב: יש הטוענים שנצטרך לרכוש גלגיליות לחברי הכנסת ולעובדים להגיע מקצה לקצה.
אבי בלשניקוב: אבל כאשר זקני הבית עברו מבית פרומין לכאן, הם הגיעו לבניין, ראו את תפארתו ואת גודלו ואמרו: מה נעשה עם כל הגודל הזה?
אבי בלשניקוב: מה נעשה עם אותו בניין ענק לעומת מה שהיה?
אבי בלשניקוב: מהר מאוד התברר שהצרכים גדלים, הצרכים מתרחבים, וגם הבניין הזה הפך להיות קטן לבית המחוקקים הישראלי.
אבי בלשניקוב: לפני כמה שנים הוחלט על הרחבת משכן הכנסת.
אבי בלשניקוב: אני חושב שזה נכון שנשב ונפרוס דווקא בפני הוועדה הזאת – אני, החשב אבי לוי, האדריכל של הבניין נחום מלצר, מינהלת הפרויקט – בדיוק מה הולך להיות.
אבי בלשניקוב: מדובר בפרויקט שעלותו גבוהה מאוד, ומן הראוי שחברי הכנסת יקבלו הסבר מפורט.
אבי בלשניקוב: עמדתי על כך שהוא יהיה עד הפרט האחרון, כי זאת הזדמנות בשבילי, בתור אחד שמכנס אחת לשבוע את ועדת הבנייה של הקומפלקס הגדול הזה, גם להשמיע וגם לשמוע הערות, כי אנחנו או-טו-טו בשלב של הסיום.
אבי בלשניקוב: אבי לוי, החשב, עושה עבודה מבורכת, נפלאה, עם אצבע על כל שקל ושקל.
אבי בלשניקוב: הוא לא נותן לשחרר שום שקל שלא לצורך, וזאת הזדמנות שלי כמנכ"ל די ותיק פה בבניין להודות לו, כי זה אחד הפרויקטים הגדולים מבחינת השלטון הציבורי, מבחינת המנהלות של קריות הממשלה.
אבי בלשניקוב: זה אחד הפרויקטים הגדולים שנבנים בירושלים, והוא מנהל את הפרויקט הזה ביד רמה ובזרוע נטויה.
אבי בלשניקוב: אין ספק, כפי שנאמר עליו במסדרונות החשב הכללי, שהוא באמת אחד החשבים הטובים ביותר בשירות הציבורי שהכנסת נתברכה בו.
אבי בלשניקוב: באוגוסט 2001 ניתנה יריית הפתיחה לעבודות.
אבי בלשניקוב: היו איחורים, אני לא יכול לומר שאין איחורים בפרויקט.
אבי בלשניקוב: אבל בחודשים האחרונים אנחנו מכנסים את ועדת הבנייה.
אבי בלשניקוב: ועדת הבנייה שהיתה בעבר בראשות נציג ציבור, בדרך כלל יושב-ראש כנסת לשעבר, אותה ועדת היגוי בוטלה.
אבי בלשניקוב: אני עומד בראש ועדת הבנייה שמתכנסת אחת לשבוע, מקבלת את ההחלטות.
אבי בלשניקוב: אנחנו מתקדמים, אנחנו מעמידים לוחות זמנים עם שוט של קנסות על מנהלי הפרויקט.
אבי בלשניקוב: אתם שמים לב לתנופה ולשינוי סדרי העדיפויות.
אבי בלשניקוב: לפי לוחות הזמנים שאני הקצבתי לאותה חברה, לוחות הזמנים המקסימאליים להשלמת הפרויקט הם כדלהלן: באוגוסט 2007, קרי בעוד שבעה חודשים מהיום, יימסר ביתן כניסת הולכי הרגל החדש.
אבי בלשניקוב: כולכם מכירים את שער פולומבו.
אבי בלשניקוב: בחודשים האחרונים זה בלתי נסבל להיכנס משם.
אבי בלשניקוב: זה אתר בנייה אחד גדול.
אבי בלשניקוב: אבל בעזרת השם תוך שישה חודשים יהיה לנו שם ביתן כניסה לתפארת בית המחוקקים.
אבי בלשניקוב: כחודש לאחר מכן אגף הוועדות החדש יימסר.
אבי בלשניקוב: יש לנו כבר חדר ועדה לדוגמה, שהוא כבר מוכן.
אבי בלשניקוב: העבודות שם מתבצעות במהירות הבזק.
אבי בלשניקוב: עשיתי סיור עם מנהלי הוועדות, שמענו את ההערות שלהם, עשינו תוספות כאלה ואחרות.
אבי בלשניקוב: אנחנו מאבזרים אותם עם הציוד האלקטרוני החדיש ביותר, עם כל התקנות החדשות, כולל למוגבלים, כולל לאנשים עם מוגבלויות.
אבי בלשניקוב: הדברים האלה עולים כסף, ובכל מה שקשור להתמודדות עם אנשים עם מוגבלויות, אם זה דרכי גישה ונושאים נוספים, אני לא חוסך באף אגורה.
אבי בלשניקוב: אני מציע שחשב הכנסת יציג את הדברים.
אבי בלשניקוב: הכנו לכם שקפים, שיצורפו לפרוטוקול הוועדה.
אבי בלשניקוב: לאחר מהן האדריכל נחום מלצר ימסור כמה נתונים.
אבי בלשניקוב: בבקשה.
אבי לוי: המצגת מורכבת משלושה חלקים.
אבי לוי: החלק הראשון הוא הסקירה ההיסטורית, שאותה יציג יאיר ארצי, שעומד בראש מנהלת הפרויקט מטעם חברת CPM.
אבי לוי: לאחר מכן האדריכל יציג את החלק הפיסי של הפרויקט, ובסוף אני אציג את הנושא התקציבי.
אבי לוי: בבקשה, יאיר.
יאיר ארצי: בוקר טוב.
יאיר ארצי: אני מחברת CPM, חברה לניהול פרויקטים, שזכתה במכרז החשב הכללי במשרד האוצר לניהול פרויקט מנהלת הקמת קריות ממשלה ובתי משפט.
יאיר ארצי: הפרויקט יצא לדרך בשנות ה-90 והקים מאז את כל קריות הממשלה והיכלי המשפט החדשים בערים השונות.
יאיר ארצי: המגעים הראשונים בין הכנסת לבין אותה מנהלת התחילו, כאמור, ב-1997, כאשר הכנסת פנתה לסיוע של המנהלת בגיבוש הפרוגרמה והצרכים העתידיים של הרחבת הכנסת.
יאיר ארצי: כשנה מאוחר יותר סוכם פורמאלית שירות שיינתן על-ידי המנהלת לכנסת בכל מה שקשור לתהליכי הניהול של הפרויקט הזה – בחירת האדריכלים, מתכננים, תכנון, הכנת מכרזים וכו'.
יאיר ארצי: במארס 1999 פרסמנו תחרות פומבית לבחירת האדריכל לפרויקט, והמשרד שזכה הוא משרד מלצר-אגרא, משרד ירושלמי.
יאיר ארצי: נחום נמצא אתנו פה והוא יציג את הפרויקט בהמשך.
יאיר ארצי: עם היבחרם התחלנו בכל תהליך מינוי המתכננים ותכנון הפרויקט.
יאיר ארצי: בדצמבר 1999 התמנה חבר הכנסת מאיר שטרית לעמוד בראש ועדת ההיגוי מטעם הכנסת, שהובילה את הפרויקט וגיבשה את כל נושא ההחלטות ומימוש הפרויקט כמכרז PFI, מכרז שהזוכה בו יידרש הן לתכנן, הן לבצע והן לתחזק את הבניין לתקופה של 25 שנה.
יאיר ארצי: באוגוסט 2000 פרסמנו את המכרז המוקדם לאותו זכיין, כמובן כמכרז פומבי.
יאיר ארצי: נבחרו 13 מציעים אשר קיבלו את החומר העיקרי בפברואר 2001.
יאיר ארצי: במקביל קידמנו אישור של תב"ע שתאפשר את ההרחבה.
יאיר ארצי: באוגוסט 2001 הוצאנו צו התחלת עבודה, למי שזכה בסופו של דבר בהקמת העבודה.
יאיר ארצי: תקופת הביצוע המקורית היתה לארבע שנים, וכפי שכבר אמר המנכ"ל לצערנו הרב אנחנו מתאחרים מעבר לתקופה הזאת, בין השאר מסיבות אובייקטיביות של הגדלת תחולת הפרויקט והיקף הפרויקט וקשיים אובייקטיביים של מגבלות, התארגנות.
יאיר ארצי: מכיוון שהכנסת היא מוסד מאובטח ויש מגבלות בנושא הזה.
יאיר ארצי: תאריך היעד הראשון היה במסירת החניון התת-קרקעי.
יאיר ארצי: היינו צריכים לצורך כך להרוס את הרחבה, לבנות את החניון ולהחזיר את רחבת הכניסה.
יאיר ארצי: הוא נמסר ב-2003.
יאיר ארצי: המבנה הבא שנמסר כשנה אחרי זה היה מרכז האנרגיה החדש, היות שמרכז האנרגיה הישן ישב על משבצת הקרקע שהיתה מיועדת לבניין הוועדות.
יאיר ארצי: בנובמבר 2005 נמסר האגף הדרומי שהיה מיועד בתוכנית המקורית כמבנה העוזרים, אבל יותר מאוחר קיבל ייעודים אחרים.
יאיר ארצי: במארס 2006 מסרנו את האגף החדש של לשכות חברי הכנסת.
יאיר ארצי: מה שנותר בשביל להשלים את הפרויקט זה למסור את כל קומפלקס הכניסה החדשה של ביתן הולכי הרגל, האכסדרה וכל האלמנט של הכניסה החדשה מצפון אל הכנסת, בניין הוועדות החדש שיימסר כנראה עוד לפני אוקטובר 2007, ובעצם להשלים את כל עבודות הפיתוח שמתוכננות להסתיים עד סוף שנה זו.
אבי לוי: נחום מלצר, אדריכל הפרויקט, בבקשה.
נחום מלצר: אני אציג את הצדדים הפיסיים של הבניין ואת השיקולים בתכנון.
נחום מלצר: הבעיות שלנו היו שבבניין היום קיימות 48 לשכות.
נחום מלצר: הפרוגרמה קבעה עוד 60 לשכות להשלמה.
נחום מלצר: חדרי הוועדות – 10 חדרים לא מספקים לא מבחינת גודל, לא מבחינת ציוד, לא מבחינת מספר, והיה קיים קושי של גישה של מבקרים אל חדרי הוועדות האלה, כי הם היו חוצים את כל הבניין.
נחום מלצר: רחוב רוטשילד שמצפון הופך לרחוב ציבורי, ולפיכך נגרעו כ-180 מקומות חנייה מן הכנסת.
נחום מלצר: הנושא הבא היה, שביתן הכניסה היה לא מספק.
נחום מלצר: זאת אומרת, היינו צריכים לתת חניון, להוסיף לשכות, לבנות בניין גדול ולשפר את כל אזור הכניסה.
נחום מלצר: אשתף אתכם בכמה שיקולים אדריכליים כלליים שהיו לנו למה בחרנו בצד המזרחי.
נחום מלצר: האתר של הכנסת נצפה ממערב ומדרום, ומצד שני ניתן לצפות מן הרחבה אל העיר.
נחום מלצר: היו כמה מחשבות שעלו בפורומים שונים.
נחום מלצר: היתה מחשבה לעשות בניין גבוה ליד זה ושללנו אותה, כי חשבנו שאין זה ראוי לפגוע בצללית הכנסת.
נחום מלצר: היתה מחשבה לבנות ברחבה, אבל כך היינו נתקלים בשתי בעיות, גם של ריחוק של הבניין ממרכז הכובד הנוכחי וגם שינוי צללית הכנסת.
נחום מלצר: הפתרון המועדף היה פתרון של בניין מדורג.
נחום מלצר: העקרונות המנחים שלנו היו, האחד לא להתערב בצללית של היכל הכנסת.
נחום מלצר: היום אפשר לראות מכל מקום שצופים, למרות המאסה העצומה של הבנייה, שצללית ההיכל לא נפגמה.
נחום מלצר: עיקרון שני, רצינו להמשיך את הבינוי המדורג.
נחום מלצר: כאן היתה החלטה לבנות את הדירוג לצד מזרח, לכיוון גן סאקר.
נחום מלצר: כפי שניתן לראות, רצינו לשמור על שקיפות מבט מרחוב רוטשילד, ואני מקווה שזה יושג, וגם שהאזורים הנצפים מרחוב קפלן ומדרך רופין, כלומר מדרום וממערב, יישמרו בלתי מופרעים.
נחום מלצר: לא אכנס לדיון על הפתרונות, אבל מבחינה פונקציונלית הגענו לפתרון שיצרנו מרכז כובד חדש, זה מעין לובי חדש.
נחום מלצר: לידו הבניין החדש של הוועדות, בניין של חברי הכנסת ובניין של העוזרים הפרלמנטריים, שאחר כך שינה את צורתו.
נחום מלצר: הדגם הזה נעשה בשלב שזה הוצג לוועדה המחוזית, וכאן גם התבקשנו לעשות שינויים.
נחום מלצר: התבנית הכללית היא התבנית אשר נבנתה.
נחום מלצר: אפשר לראות את הארגון הפונקציונאלי באופן ברור.
נחום מלצר: יש לנו את אזור הכניסה, בניין הוועדות, אזור חברי הכנסת, אזור עוזרים פרלמנטריים, והקשר של כל האגפים לבניין בצורה קומפקטית יחסית.
נחום מלצר: במהלך התכנון היו לנו כמה שינויים, שהתחייבו משינויי פרוגרמה שאימצה ועדת ההיגוי.
נחום מלצר: היה שינוי תכנון של בניין הוועדות.
נחום מלצר: היתה מחשבה שהוביל חבר הכנסת שטרית, שחדרי הוועדות יעבדו בשיטה של המיטה החמה, זאת אומרת יש חדרי ועדות ויש משרדים, ואין תלות זה בזה והשימוש הוא לפי הצורך.
נחום מלצר: כאשר התקדם התכנון היינו בדיון עם מנהלות הוועדות ומצאנו שיש מקום לשנות את הבניין.
נחום מלצר: נעשתה הצמדה של אולמי הוועדות אל המשרדים.
נחום מלצר: מאידך יצרנו לובי קהל שפתוח לנוף.
נחום מלצר: מתקבל דבר יפה.
נחום מלצר: במהלך העבודה על בניין חברי הכנסת התגלו מערות קבורה מימי בית שני, וזה חייב אותנו לשינוי תכנוני די רדיקלי בבניין של גריעת אגף, הוספה וטיפול במערות עצמן.
נחום מלצר: אחר כך, בהחלטה שאימצה ועדת ההיגוי, החלטה שיזם יושב-ראש הכנסת אז מר ריבלין, נדרשנו להעביר את לשכות חברי הכנסת שהם יושבי-ראש ועדה אל בניין הוועדות ולגרוע אותם מבניין חברי הכנסת.
נחום מלצר: זה הביא לשינוי תכנוני.
נחום מלצר: הדבר האחרון, נדרשנו למתקן בגלל שינוי התנאים הביטחוניים של המקום.
נחום מלצר: זה מתקן שמוצמד לחצר המשק.
אבי בלשניקוב: בעקבות גילוי מערת הקבורה מימי בית שני, שעל דעת הארכיאולוגים היא של משפחה יהודית מתקופת בית שני, אנחנו משקיעים את כל המשאבים, יחד עם אתרא קדישא ועם המשרד לענייני דתות.
אבי בלשניקוב: כל מה שצריך אנחנו משקיעים ברוח טובה.
אבי בלשניקוב: כל העלויות על-מנת להגן על מערת הקבורה ועל-מנת ללכת יד ביד ברוח ראויה ומכובדת, יחד עם אתרא קדישא ועם ההלכה.
אבי בלשניקוב: השקעתי שם קרוב ל-250,000 שקלים מוצדקים.
אבי בלשניקוב: אף אחד לא יכול לשמוע, ולו רבע טרוניה, כלפי אי כיבוד הדת או ההלכה או כל דבר אחר.
אבי בלשניקוב: הכול נעשה יד ביד עם הרבנים ועם אנשי הארכיאולוגיה.
אבי בלשניקוב: כל צד שומר על האינטרסים ועל כבודו של הצד האחר.
אבי בלשניקוב: זאת דוגמה למופת.
אבי בלשניקוב: שייקחו את הפרויקט הזה למען כל כבישי הארץ ומערות הקבורה והקברים שנמצאים בכל מדינת ישראל.
יעקב מרגי: לא היה סקר ארכיאולוגי לפני תחילת הפרויקט?