GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נורית אלשטיין: למה זה בכל זאת חשוב, ואני מתחברת למילה "דיבייט" שדיברה עליה חברת הכנסת אביטל, ככל שלדיון יהיו יותר תחנות הביקורת תהיה אפשרית יותר.
נורית אלשטיין: ככל שאתה מבזר את הכוח להגיע להתכנסות שמגיעה לכאן, יש לך יותר כלים לשקול כי אם התוצר של ועדה פריטטית כזאת תהיה שכל מה שקואליציה הוא קואליציה וכל מה שאופוזיציה - אופוזיציה, יהיה קל לתקוף את הוועדה הזו ולומר: לא עשיתם עבודתכם כיאות.
נורית אלשטיין: לא צריך להתייחס לחברי כנסת כאילו אין להם אחריות.
נורית אלשטיין: כשיש להם סמכות, הם מגלים אחריות.
נורית אלשטיין: הציבור לא ער לזה.
נורית אלשטיין: הבית הזה הוא בית של הסכמות.
רוחמה אברהם-בלילא: הבית הזה במיוחד.
נורית אלשטיין: לפעמים זה חוצה גבולות של קואליציה-אופוזיציה.
נורית אלשטיין: אם בסופו של דבר זה יכול להיות תחנה, זאת תחנה יפה, כי זאת ועדת משנה שלא כופה, היא מביאה המלצות, והיא צריכה להמליץ בפני חברי ועדת הכנסת מה הנושאים שהממשלה מבקשת להביא ושקשורים לתקציב ומה לא קשור.
נורית אלשטיין: יש נושאים שאינם קשורים כלל לתקציב אך יש להם חשיבות כוללנית לאומית כמו משק המים, שמים פתוחים, ההוצאה לפועל.
קולט אביטל: למה זה צריך להיות בחוק ההסדרים?
נורית אלשטיין: כי לממשלה יש חלומות, ופה אפשר לתת פייט, ולא כדי להרוס אלא כדי לומר לממשלה: אתם חושבים שזה חשוב?
נורית אלשטיין: נראה לכם דרך שהחקיקה הזאת עוברת כמו שצריך, אך לא כך.
נורית אלשטיין: נאמר שוועדת המשנה מחלקת לקטגוריות, נאמר הראשונה – מה חייבים לשים בחוק ההסדרים כי הוא קשור קשר משמעותי לתקציב ולא ניתן יהיה להסדיר את יעדי התקציב בלי לחוקק את זה בחוק ההסדרים.
נורית אלשטיין: קטגוריה שנייה – מה לא קשור לתקציב אך יש לו משמעות, נאמר ארוכת טווח תקציבית, אך משמעות שהיא חשובה מבחינה ציבורית ולאומית, נשמע את יושבי ראש הוועדה שיבואו לוויכוח כזה לוועדה הפריטטית הזאת, להסביר, תנו לנו לוח הזמנים וננסה לבוא עם המלצות בפני ועדת הכנסת לגבי הקטגוריה הזאת.
נורית אלשטיין: יש קטגוריה שלישית – זה חשוב, אך כאן צריך לחשוב, לא נעשה תיקונים חוקתיים, למשל, עם אקדח לרקה, אין מקום לקצוב את זה בזמן, נעביר את זה לחקיקה רגילה.
נורית אלשטיין: אלה המלצות שיבואו לוועדת הכנסת שהיא פוליטית, קואליציונית.
נורית אלשטיין: כאשר יש לך המלצה, קשה לך בלי לנמק.
נורית אלשטיין: אתה נלחץ.
נורית אלשטיין: אתה לא צועק אלא יש לך אחריות.
נורית אלשטיין: יש לזה משמעות.
נורית אלשטיין: רצינו להביא את זה בפניכם לסוג של דיון.
רוחמה אברהם-בלילא: באשר להמשך עבודת הוועדה, מהשבוע הבא נדון סעיף-סעיף לגופו של עניין.
רוחמה אברהם-בלילא: לגבי ועדת המשנה, בעיניי, קיימנו דיון עם כל היועצים המשפטיים.
רוחמה אברהם-בלילא: בעיניי, זה אותה גברת בשינוי אדרת.
רוחמה אברהם-בלילא: מה שלא רואים בוועדת הכנסת בגדול נראה בוועדת המשנה בקטן.
רוחמה אברהם-בלילא: חידדתי את זה ואמרתי שמהרעיון הזה אפשר ללכת למהלך מחוזק יותר, שאם אנו מחליטים שחברי ועדת הכספים, שזה הדירקטוריון של המדינה, שמחליטים על כל ההעברות התקציביות, למה שלא נחשוב על ועדת משנה לתקציב המדינה שתעבוד מול משרד האוצר לאורך כל השנה, שמספר חברי כנסת שלוקחים על עצמם להיות חברים בוועדת הכספים יכירו – כל חבר כנסת יצטרך להכיר שניים-שלושה משרדים, את התקציב על בוריו, ומלווה את המשרד בבניית התקציב שלו.
רוחמה אברהם-בלילא: זה הרפרנט של הכנסת מול הסוגייה הזו.
רוחמה אברהם-בלילא: לכל חבר כנסת יהיה כל הצוות במחלקת המחקר.
קולט אביטל: עשינו את זה בוועדת העלייה.
רוחמה אברהם-בלילא: כשיש יושב ראש טוב, הוא עושה את זה, וכשלא, זה לא קורה.
רוחמה אברהם-בלילא: איני פוסלת על הסף את נושא ועדת המשנה.
רוחמה אברהם-בלילא: יכול להיות מנגנון שצריך לחדד אותו ולראות איך עושים את זה, אך לא הייתי רוצה שזה יהיה פריטטי, כי בעיניי, במצבים כאלה רוב הפעמים לא נוכל להגיע להסכמות.
רוחמה אברהם-בלילא: אם אין יושב ראש שהוא פשרן ומוכן ללכת ליתר הסכמות אל מול האופוזיציה – נניח שבמקומי היה גדעון סער, למשל, אני רוצה לראות שבוועדת המשנה הוא היה מעיז להתקפל מול האופוזיציה בסעיף מסוים.
רוחמה אברהם-בלילא: אין מצב כזה, לא היה ולא נברא.
נורית אלשטיין: גם בהצבעה ראיתי, שכאשר היה מדובר באיזו ועדה להעביר, הוא התקפל.
רוחמה אברהם-בלילא: אנו הולכים לקראת שינוי מרחיק לכת.
נורית אלשטיין: הרעיון של פריטט קיים בפרלמנטים שונים בעולם בנסיבות שונות.
קולט אביטל: יש פרלמנטים רבים בעולם שבשום פנים לא יפילו ממשלה על תקציב, למשל, דנמרק, שבדיה.
קולט אביטל: כשממשלה מביאה תקציב כולם תומכים.
רוחמה אברהם-בלילא: אני מציעה באשר לוועדה הפריטטית, שנתייחס אליה בישיבה נפרדת, ותציגו לנו מה קורה בעולם.
שי חרמש: ישבתי בכל הישיבות של ועדת הכספים, והיו הרבה יותר דברים מהצפוי שהיו הסכמות צולבות מאשר הסכמות סקטוריאליות דווקא בחוק ההסדרים.
יעקב מרגי: זה אופייני לכנסת הזאת.
נורית אלשטיין: גם ההיסטוריה קובעת שבכנסת הבאה שישאלו איך זה היה, יהיה כאן מישהו שיספר, לאנשים קשה אחר כך לברוח מזה.
נורית אלשטיין: יגידו להם: אתם רוצים להחזיר את מה שהיה פעם עם תכתיבים של אקדח לרקה?
נורית אלשטיין: בכנסת ה-17 הושגו הסכמות.
רוחמה אברהם-בלילא: זה תלוי מאוד ביושב ראש הקואליציה, ויגיד לך את זה חבר הכנסת מרגי, שהיה באופוזיציה.
יעקב מרגי: ביגדור יצחקי הוא מרדן כלפי הקואליציה שלו.
יעקב מרגי: זה לא מבטיח שזה יהיה בקדנציה הבאה.
קולט אביטל: לגבי החוקים שמנחיתים עלינו, בסך הכל זה לא מקרי, הרי הממשלה יודעת מה הכתובת.
קולט אביטל: אם היא רוצה חוק שמיים פתוחים, היא יודעת שהיא צריכה ללכת לוועדת הכלכלה, היא רוצה לעקוף את זה כי יודעת ששם זה ייתקע.
קולט אביטל: בואו נראה אם הכלי הזה נכון.
קולט אביטל: דבר שני, אני כן חושבת שחלופה לוועדה הפריטטית יכולה להיות שכל ועדה תקבל הנחיה, מה שעשינו בוועדת הקליטה בלי הנחיה, להקדיש כמה ישיבות, נאמר שוועדת הפנים תדון בתקציבים של שני משרדי ממשלה, ואחרי שייבדקו הסעיפים השונים יגיעו לוועדת הכנסת עם המלצות.
נורית אלשטיין: מי ייתן את ההנחיה?
רוחמה אברהם-בלילא: הייעוץ המשפטי ומחלקת המחקר.
קולט אביטל: אני הייתי במפלגת העבודה, מרינה סולודקין היתה בליכוד, היא לקחה בחורה חוקרת, שיודעת בדיוק איך בונים תקציבית, העמידה לרשותנו אותה ועבדנו אתה כוועדה כדי לבדוק מה בתקציב, מה נעלם ממנו, השוואה לשנים קודמות.
נורית אלשטיין: אם החלוקה הזו של מחויבות קואליציונית ואופוזיציונית היא משהו שמוטמע ב-DNA של חברי הכנסת, למה שחברי הכנסת יקבלו הנחיה של הייעוץ המשפטי?
יעקב מרגי: לשולחן הזה הגיעה היועצת המשפטית של הכנסת לפני מספר שבועות שאמרה לחברי הכנסת:
יעקב מרגי: אין לכם מקור הסמכות נגד מנכ"ל וכו', וקיבלו.
נורית אלשטיין: אני לא יכולה לומר את זה בחוק ההסדרים, כי אנו מדברים פה, מהלכי חקיקה פה הם לגיטימיים וחוקיים.
נורית אלשטיין: זה שהם פוגעים בחברי הכנסת לא עושה אותם בלתי חוקיים.
יעקב מרגי: ברוב החוקים יש הגדרות ומהות החוק.
יעקב מרגי: כשזה בניגוד למהות החוק האגף הזה דופק על השולחן.
נורית אלשטיין: יש מדינות שבהן אסור לחוקק חוק שאין קשר בין תוכן החוק לסעיף המטרה.
נורית אלשטיין: לנו אין חקיקה כזו.
נורית אלשטיין: חוק יסוד החקיקה לא עבר.
נורית אלשטיין: יש דברים שאנו חיים בתוך מציאות שאינה פשוטה.
נורית אלשטיין: אנו צריכים במכלול הזה ליצור איזון אינטרסים נכון, לא לפגוע במעמד חבר הכנסת.
נורית אלשטיין: בתור יועצת משפטית אני לא רוצה להיות מעורבת בזה.
נורית אלשטיין: העצמאות שלי חשובה לכם.
נורית אלשטיין: לכן כל עוד לא מגיעים לאזור שאני יכולה לומר, יש כאן בעיה של אי חוקיות, לא רוצה להיות שם, וזאת גם התשובה לגברת אביטל ששאלה לגבי הביטול.
נורית אלשטיין: לכאורה יכולתם לומר: מה הדבר הנורא הזה?
נורית אלשטיין: האוצר מביא את חוק ההסדרים, ביטול חקיקה, שחבר כנסת יזם ועברה.
נורית אלשטיין: זה מזעזע.
נורית אלשטיין: בעניין רוב מיוחד, לא נצא מזה.
נורית אלשטיין: זה מזכיר לי משהו שגם שייך לעניין, אומר לכם מהרהורי לבי, אני חשבתי שאילו היתה בכנסת בלשכה המשפטית מחלקת חקיקה, שאין אותה היום, שהיא תאום של מחלקת החקיקה במשרד המשפטים, היתה לכנסת הרבה יותר נוכחות בחקיקה.
נורית אלשטיין: אז היה מתפתח דפוס עבודה, שכשהממשלה רוצה לחוקק משהו, זה לא שמביאים לנו את זה בדקה האחרונה כי אף אחד לא סופר אותנו, הם היו מחויבים להעלות את זה בפני מחלקת החקיקה הרבה קודם.
נורית אלשטיין: מחלקת החקיקה גם יוזמת.
נורית אלשטיין: חבר הכנסת חרמש דיבר על משק המים.
נורית אלשטיין: למה זאת רפורמה ממשלתית?
נורית אלשטיין: למה שזה לא יהיה פה?
קולט אביטל: למה אנו לא יכולים למצוא דרך להכניס להצעה הזאת, שהממשלה לא יכולה להביא בחוק ההסדרים הצעות לביטול חקיקה של חברי כנסת?
נורית אלשטיין: כפרמטר לשיקול אפשר.
נורית אלשטיין: חקיקה שהיתה בחוק ההסדרים ויצאה, זה יהיה אחד הפרמטרים שאפשר לשקול כאן בעניין הפיצול שיעלה בפני חברי הכנסת, אך לא כחובה.
נורית אלשטיין: אתם קובעים, מצביעים.
קולט אביטל: מה שאני מנסה לומר כאן זה הפרדת רשויות.
קולט אביטל: את יודעת כמה פעמים אנו מנסים להעביר חוק בקשר לפיצוי לניצולי שואה, סוף-סוף זה עבר ואז זה בוטל?
רוחמה אברהם-בלילא: זה תחילת דיון מרתק ואשמח אם תבקשו משאר חברי הכנסת להיות נוכחים.
רוחמה אברהם-בלילא: אעביר את הפרוטוקול של הישיבה הזו לכל חברי הכנסת.
רוחמה אברהם-בלילא: בישיבה הבאה נעבור סעיף-סעיף ואני מבקשת להזמין את האוצר ואת משרד המשפטים לעניין זה.
נורית אלשטיין: נראה לי שזה מוקדם.
רוחמה אברהם-בלילא: אני חושבת שנכון להזמין אותם.
רוחמה אברהם-בלילא: אני שמחה לפתוח ישיבה נוספת של ועדת הכנסת.
רוחמה אברהם-בלילא: על סדר-היום ארבעה נושאים.
רוחמה אברהם-בלילא: הנושא הראשון: קביעת מסגרת דיון להצעות להביע אי-אמון בממשלה.
רוחמה אברהם-בלילא: הוגשו הצעות בשלושה נושאים.
רוחמה אברהם-בלילא: הנושא הראשון: התנהלות הממשלה לאור התחקירים והתפטרות הרמטכ"ל, של איחוד לאומי-מפד"ל-יהדות התורה; המועמד להרכיב את הממשלה הוא חבר הכנסת בנימין אלון.
רוחמה אברהם-בלילא: הנושא השני: התפטרות הרמטכ"ל דן חלוץ, של הליכוד; המועמד להרכיב את הממשלה הוא חבר הכנסת בנימין נתניהו.
רוחמה אברהם-בלילא: הנושא השלישי: מדיניותה החברתית-כלכלית, בעיקר בנושא העלייה בנתוני האבטלה והעוני, של רע"מ-תע"ל, חד"ש-בל"ד; המועמד להרכיב את הממשלה הוא חבר הכנסת אחמד טיבי.
רוחמה אברהם-בלילא: כדרכנו בקודש, כמו בפעמים קודמות, גם הפעם אני מציעה מסגרת של עשר דקות למציעים וחמש דקות לכל סיעה.
רוחמה אברהם-בלילא: ה צ ב ע ה בעד – פה אחד נגד – אין נמנעים – אין ההצעה למסגרת דיון של עשר דקות למציעים וחמש דקות לכל סיעה בהצעות להביע אי-אמון בממשלה, נתקבלה.
רוחמה אברהם-בלילא: לפיכך, אני קובעת שמסגרת הדיון תהיה עשר דקות למציעים וחמש דקות לכל סיעה.
רוחמה אברהם-בלילא: בקשת חבר הכנסת משה שרוני להקדמת הדיון בהצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – הגדלת קצבת הזקנה), התשס"ז-2007 (פ/1966/17), לפני הקריאה הטרומית
רוחמה אברהם-בלילא: הנושא הבא על סדר-היום הוא בקשתו של חבר הכנסת משה שרוני להקדמת הדיון בהצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – הגדלת קצבת הזקנה), התשס"ז-2007 (פ/1966/17), לפני הקריאה הטרומית.
רוחמה אברהם-בלילא: חבר הכנסת שרוני, אנא הסבר לוועדה מדוע אתה מבקש לפטור את הצעתך מחובת הנחה מוקדמת.
רוחמה אברהם-בלילא: חבר הכנסת מרציאנו, אתה מבקש הצעה לסדר?
רוחמה אברהם-בלילא: יורם מרציאנו: אני מבקש לומר שאני הנחתי שבוע לפני כן הצעה דומה, ואם מבקש חבר הכנסת שרוני פטור, אני מבקש לאשר גם להצעה שלי פטור.
רוחמה אברהם-בלילא: היו"ר רוחמה אברהם: האם היא הצעה דומה או זהה?
רוחמה אברהם-בלילא: יורם מרציאנו: אותו דבר, אחת לאחת.
רוחמה אברהם-בלילא: אני הגשתי אותה שבוע לפני כן.
רוחמה אברהם-בלילא: משה שרוני: אני הגשתי את ההצעה לפני שאתה הגשת.
רוחמה אברהם-בלילא: יורם מרציאנו: יש תאריכים.
רוחמה אברהם-בלילא: זהבה גלאון: כיוון שאני תומכת בהצעה של חבר הכנסת שרוני, אני מציעה לחבר הכנסת מרציאנו שיצמיד את הצעתו להצעה של חבר הכנסת שרוני.
רוחמה אברהם-בלילא: יורם מרציאנו: בסדר.
רוחמה אברהם-בלילא: ירדנה מלר-הורוביץ: שאלה מתי הוא הניח, לפי התקנון.
רוחמה אברהם-בלילא: היו"ר רוחמה אברהם: חבר הכנסת שרוני, אנא הסבר לוועדה.
רוחמה אברהם-בלילא: משה שרוני: אם אני צריך להסביר לוועדה מה המצב של הגמלאים, של גמלת הזקנה – זה גרוע מאוד.
רוחמה אברהם-בלילא: היו"ר רוחמה אברהם: למען הפרוטוקול – תסביר.
אביגדור יצחקי: דרך אגב, חבר הכנסת שרוני, יש כמה גמלאים שאני מתחלף אתם.
אביגדור יצחקי: .. משה שרוני: אני יודע שהפכתם אותם למיליונרים, הם לא זקוקים לזה.
אביגדור יצחקי: משה כחלון: חבר הכנסת שרוני, תגיד לו שיש הרבה גמלאים שלא היית מתחלף אתם.
אביגדור יצחקי: היו"ר רוחמה אברהם: חבר הכנסת שרוני, אנא הסבר לוועדה, ונא לא להתייחס להערות.
אביגדור יצחקי: משה שרוני: אני מבקש מהוועדה לאשר את הפטור היות שאני חושב שזו ההצעה הקונסטרוקטיבית ביותר והצודקת ביותר.
אביגדור יצחקי: גדעון סער: תגיד מה היא כוללת.
אביגדור יצחקי: היו"ר רוחמה אברהם: אבל מדוע לתת לה פטור?
אביגדור יצחקי: מה היא כוללת?
אביגדור יצחקי: משה שרוני: למה לחכות 45 יום?
אביגדור יצחקי: גדעון סער: לא.
אביגדור יצחקי: מה כוללת ההצעה?
אביגדור יצחקי: היו"ר רוחמה אברהם: תספר קצת על ההצעה.
אביגדור יצחקי: משה שרוני: זה נושא דחוף מאוד, זה הכול.
אביגדור יצחקי: פשוטו כמשמעו.
אביגדור יצחקי: יורם מרציאנו: אני הגשתי הצעת חוק דומה, אני חושב שהיא עושה שכל בעקבות מה שקורה עם גמלאי ישראל – להצמיד את שכרם של הגמלאים לשכר הממוצע במשק, שלצערי בשנים האחרונות היה צמוד למדד ועקב כך הם כלל לא ראו עלייה בקצבאות שלהם.
אביגדור יצחקי: צריך לזכור שהשכר שלנו כן מוצמד לשכר הממוצע במשק, ואי אפשר לקפח אוכלוסייה שלמה של גמלאים.
אביגדור יצחקי: הנושא הזה עלה במסגרת תקציב 2007.
אביגדור יצחקי: אני יכול לומר לחברי הוועדה שהוחלט להקים ועדת שרים שתדון בעניין הזה במסגרת הדיונים בממשלה, אבל אני חושב שבלי הצעת חוק שתקדם את העניין הזה – לא יהיה לכך שום סיכוי.
אביגדור יצחקי: כפי שאמרתי, הגשתי בדיוק את אותה הצעה כמו שהגיש חבר הכנסת שרוני – אני חושב שזה נכון וחשוב.
אביגדור יצחקי: אם ההצעה תקבל פטור מחובת הנחה, אני אהיה יותר משמח.
אביגדור יצחקי: אני מבקש לומר שהסיכום שלי עם חבר הכנסת שרוני, שזה קודם כול יגיע לוועדת שרים לענייני חקיקה, נראה האם זה מקובל על הקואליציה ומה עושים עם זה.
אביגדור יצחקי: צריך לזכור שלהצעת החוק הזאת יש משמעות תקציבית מאוד מאוד רחבה, ולכן במהלך הזה אנחנו גם ניכנס למשא-ומתן עם האוצר בקשר להדרגתיות של העניין ואיך אנחנו פועלים בצורה מושכלת ונכונה.
אביגדור יצחקי: משה שרוני: חבר'ה, מה אתם מתרגשים.
אביגדור יצחקי: כל הממשלות לקחו מהגמלאים – 43 מיליארד שקל...
אביגדור יצחקי: מר שרוני, זה לא קשור למה שאמרתי.
אביגדור יצחקי: לכן, צריך למצוא מודל שמשלב בין שני הדברים כדי שכתוצאה מהחלטה שנסמכת על שנים קודמות, לא ייפגעו אנשים בשנים הבאות.
אביגדור יצחקי: לכן, יש בפנינו קריאה ראשונה, קריאה שנייה, שלישית.
אביגדור יצחקי: משה שרוני: כרגע, זוהי התקדמות איטית – השכר הממוצע במשק.
אביגדור יצחקי: אנחנו מכינים חוק שהשכר יהיה צמוד לשכר המינימום.
אביגדור יצחקי: היו"ר רוחמה אברהם: אני עוברת להצבעה.
אביגדור יצחקי: מי בעד לפטור מחובת הנחה את הצעת החוק בהתאם לסייגים שהציג חבר הכנסת יצחקי?
אביגדור יצחקי: יורם מרציאנו: אני מבקש להצמיד את הצעת החוק שלי להצעה הזאת.
אביגדור יצחקי: היו"ר רוחמה אברהם: לפרוטוקול - הצעתו של חבר הכנסת מרציאנו תוצמד להצעת החוק של חבר הכנסת שרוני.
אביגדור יצחקי: מי בעד מתן פטור מחובת הנחה?
אביגדור יצחקי: ה צ ב ע ה בעד – 12 נגד – אין נמנעים – אין הבקשה לפטור מחובת הנחה מוקדמת את הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – הגדלת קצבת הזקנה), התשס"ז-2007, לפני הקריאה הטרומית, נתקבלה.
רוחמה אברהם-בלילא: 12 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.
רוחמה אברהם-בלילא: לפיכך, אני קובעת שהצעתך, חבר הכנסת שרוני, קיבלה פטור מחובת הנחה, והצעתו של חבר הכנסת מרציאנו תוצמד אליה.
רוחמה אברהם-בלילא: הקמת ועדת חקירה פרלמנטרית לנושא עמלות הבנקים
רוחמה אברהם-בלילא: הנושא הבא על סדר-היום: הקמת ועדת חקירה פרלמנטרית לנושא עמלות הבנקים.
רוחמה אברהם-בלילא: ביום 29 בנובמבר 2006 החליטה הכנסת להעביר לוועדת הכנסת את ההצעה להקים ועדת חקירה פרלמנטרית בנושא עמלות הבנקים, של חבר הכנסת אופיר פינס-פז, על-פי סעיף 97ב לתקנון הכנסת.
רוחמה אברהם-בלילא: כזכור, היתה מחלוקת בין המציע לבין יושב-ראש ועדת הכלכלה בדבר הרכב ועדת החקירה, דבר שעיכב את הדיון בעניין.
רוחמה אברהם-בלילא: בינתיים, התגבשה הסכמה שלפיה ועדת הכלכלה תוסמך לשמש כוועדת החקירה הפרלמנטרית.
רוחמה אברהם-בלילא: אלה הם הסמכויות והתפקידים המוצעים לוועדת החקירה: בחינת מערכת עמלות הבנקים והרגולציה בנושא, תוך השוואות למערכות בנקאיות בעולם.
רוחמה אברהם-בלילא: בחינת פעולתו וסמכויותיו של בנק ישראל בנוגע לעמלות הבנקים.
רוחמה אברהם-בלילא: גיבוש המלצות לכנסת ולגופים המפקחים לשינויי חקיקה ורגולציה בנושא עמלות הבנקים והפיקוח עליהן, הכול תוך שימת דגש על שקיפות מערכת העמלות והיותה מובנת לציבור לקוחות הבנקים, ועל הגברת התחרות בין הבנקים.
רוחמה אברהם-בלילא: מכיוון שהיתה הסכמה בין חבר הכנסת פינס-פז לבין חבר הכנסת כחלון, אני מציעה שהוועדה תתמוך בהצעה האמורה.
רוחמה אברהם-בלילא: האם מישהו מחברי הכנסת מעוניין להתייחס?
רוחמה אברהם-בלילא: משה כחלון:
רוחמה אברהם-בלילא: היו"ר רוחמה אברהם:
רוחמה אברהם-בלילא: מאיר פרוש:
רוחמה אברהם-בלילא: מי בעד להסמיך את ועדת הכלכלה כוועדת חקירה פרלמנטרית?
רוחמה אברהם-בלילא: בעד – 13
רוחמה אברהם-בלילא: נמנעים – אין
רוחמה אברהם-בלילא: 13 הצביעו בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.
רוחמה אברהם-בלילא: לפיכך, אני קובעת שוועדת הכלכלה מוסמכת בזאת לשמש כוועדת חקירה לנושא עמלות הבנקים.
רוחמה אברהם-בלילא: אנחנו נעביר זאת כהצעה למליאה.
רוחמה אברהם-בלילא: הצעת חבר הכנסת יובל שטייניץ (פ/1279/17) – רביזיה
רוחמה אברהם-בלילא: יש בפנינו בקשה לרביזיה.
רוחמה אברהם-בלילא: זהבה גלאון:
אביגדור יצחקי: אבל הוא לא כאן.
אביגדור יצחקי: היו"ר רוחמה אברהם:
ארבל אסטרחן: הוא הגיש זאת בכתב.
ארבל אסטרחן: היו"ר רוחמה אברהם:
ארבל אסטרחן: מליאת הכנסת החליטה להטיל על ועדת הכנסת לקבוע את הוועדה אשר תדון בהצעת החוק הבאה, לשם הכנתה לקריאה ראשונה.
ארבל אסטרחן: ההצעה נדונה ביום 22 בנובמבר 2006 – הצעת חוק האזרחות (תיקון – הגבלת אזרחות כפולה), התשס"ו-2006, של חבר הכנסת יובל שטייניץ,
ארבל אסטרחן: נשמעו שתי הצעות: להעביר את ההצעה לוועדת הפנים והגנת הסביבה, או לוועדת חוקה, חוק ומשפט.
ארבל אסטרחן: חבר הכנסת יובל שטייניץ, בבקשה.
ארבל אסטרחן: יובל שטייניץ: גברתי היושבת-ראש, תודה.
ארבל אסטרחן: אני מאוד מבקש מהוועדה לאשרר את ההחלטה שלה, שעליה ביקש חבר הכנסת מג'אדלה רביזיה.
ארבל אסטרחן: לפני כחודש התקיים פה דיון טוב ומעמיק עם מספר חברי כנסת – שרובם לא כאן עכשיו – והדיון התקיים בשאלה אם ההצעה הזאת היא יותר בעלת משמעות אזרחית או יותר ביטחונית.
ארבל אסטרחן: רוב חברי הכנסת השתכנעו לאחר הדיון מכיוון שההצעה הזאת חלה על מספר מאוד מצומצם של מקרים והיא נועדה בעיקר – וזהו הסעיף העיקרי שלה - זה לא דווקא הגבלת אזרחות כפולה אלא הגבלת תפקידים כפולים, כך שמי שהוא אזרחי ישראלי לא יוכל לקחת על עצמו למשל תפקיד של שוטר או שופט בכוחות הביטחון הפלסטינים, או של יועץ לנשיא סוריה – או לחסן נסראללה או ליאסר ערפאת, בעבר היה מקרה כזה.
ארבל אסטרחן: מאחר שהאלמנט הביטחוני הוא קריטי, והצעת החוק הזאת חלה רק על מדינות אויב – מדינות שאין איתן שלום, שגובלות בישראל – השתכנעו כאן רוב החברים שיותר נכון להעביר זאת לוועדת החוץ והביטחון.
ארבל אסטרחן: אני לא רוצה לפתוח את הדיון מחדש, אלא אם כן יש צורך.
ארבל אסטרחן: אני מבקש לאשרר את ההחלטה של אז להעביר את ההצעה לוועדת החוץ והביטחון.
ארבל אסטרחן: היו"ר רוחמה אברהם: אנחנו צריכים להצביע על בקשת הרביזיה של חבר הכנסת גאלב מג'אדלה.
ארבל אסטרחן: זהבה גלאון: אני מבקשת לשמוע חוות-דעת של היועצת המשפטית, לאיזו ועדה הנושא הזה שייך.
ארבל אסטרחן: ארבל אסטרחן: כפי שאמרתי בישיבה הקודמת, הנושא מתאים לוועדת הפנים והגנת הסביבה.
ארבל אסטרחן: מדובר פה בנושא אזרחות ולמי תישלל אזרחות.
ארבל אסטרחן: זה נושא שנמצא בתחום אותה ועדה.
אביגדור יצחקי: אני מבקש להציע הצעה .
אביגדור יצחקי: אני מניח שחברי הכנסת שישבו פה בדיון – אני לא ישבתי בדיון- לקחו בחשבון את השיקולים והצביעו מסיבה עניינית להעביר את הנושא לוועדת החוץ והביטחון, כי יש פה נושא ביטחוני שצריך להתייחס אליו.
אביגדור יצחקי: יחד עם זאת, בסופו של דבר, חוק אזרחות צריך לקבוע איך קובעים נהלים בשאלה אם אדם יכול להיכנס, לא יכול להיכנס, כן רשאי לקבל ויזה, לא רשאי לקבל ויזה – וזה רק בתחום משרד הפנים.
אביגדור יצחקי: אני רוצה להציע שגברתי היושבת-ראש תדבר עם שני ראשי הוועדות – ועדת חוץ וביטחון וועדת הפנים והגנת הסביבה – ויקימו ועדה משותפת שתדון בעניין הזה, ובא לציון גואל.
אביגדור יצחקי: היו"ר רוחמה אברהם: לא הייתי רוצה להגיע למצב שבו אנחנו לא מוצאים פתרון, ולכן אנחנו מציעים פתרון נוסף- ועדות משותפות.
אביגדור יצחקי: לעניות דעתי, מרוב ועדות משותפות – ברגע שאנחנו מקימים אותן, אנחנו רק תוקעים מקלות בגלגלים של המערכת.
אביגדור יצחקי: עשינו את זה בזמנו בעניין התקציב וחוק ההסדרים במיוחד, כאשר היו נושאים מאוד מיוחדים ואפשר היה לתחום אותם פחות או יותר בלוחות זמנים.
אביגדור יצחקי: אפשר אולי להרגיע את חבר הכנסת שטייניץ, שבעקבות העובדה שחבר הכנסת גאלב מג'אדלה – בשעה טובה, תוך ימים לא ארוכים, יהיה גם שר – אולי החשש שלו - - - יובל שטייניץ:
קריאה: לא אם הוא יהיה.
קריאה: כשהוא יהיה.
קריאה: יובל שטייניץ:
קריאה: גדעון סער:
קריאה: המטרה העיקרית של החוק היא למנוע נאמנות כפולה, שיש לה אלמנטים ביטחוניים.
אביגדור יצחקי: אין בכלל ספק שאין פה נאמנות כפולה.
אביגדור יצחקי: .. יובל שטייניץ:
אביגדור יצחקי: החוק הזה מיועד למנוע מצב שבו אזרח ישראלי יהיה מחויב לצבא, לכוחות ביטחון – על-פי קבלת תפקיד - או יקבל תפקיד מחייב במדינת אויב.
אביגדור יצחקי: לכן, אני מבקש - כפי שבפעם שעברה השתכנעו בדיון ארוך מאוד - לקיים את ההחלטה להעביר את הנושא לוועדת החוץ והביטחון.
אביגדור יצחקי: זה המקום היותר נכון שלו, למרות שהוא באמת נופל בין שתי הוועדות.
אביגדור יצחקי: בעד – 8
אביגדור יצחקי: נמנעים – אין
יורם מרציאנו: סליחה.
יורם מרציאנו: 4 נגד.
יורם מרציאנו: חבר הכנסת יובל שטייניץ לא יכול להצביע.
יורם מרציאנו: גדעון סער:
יורם מרציאנו: היו"ר רוחמה אברהם:
יורם מרציאנו: ה צ ב ע ה
יורם מרציאנו: נגד – 5
יורם מרציאנו: הבקשה להעביר את הצעת חוק האזרחות (תיקון – הגבלת אזרחות כפולה), התשס"ו-2006, לוועדת הפנים והגנת הסביבה, נתקבלה.
רוחמה אברהם-בלילא: בעד הצביעו 8, 5 מתנגדים, אין נמנעים.
רוחמה אברהם-בלילא: לפיכך, אני קובעת שהצעת החוק שמספרה
רוחמה אברהם-בלילא: תודה רבה, שבוע פורה.
רוחמה אברהם-בלילא: אני רוצה לפתוח בסדר היום.
רוחמה אברהם-בלילא: חבריי חברי הכנסת, יש לנו 3 הצעות שלא התקבלו אתמול.
רוחמה אברהם-בלילא: לפי התקנון, מותר לחבר כנסת לערער על ההחלטה של הנשיאות, כל זה בסדר במידה וכאשר המערער לא נמצא יש לו סיבה מוצדקת לכך.
רוחמה אברהם-בלילא: יש לנו שני נעדרים היום: חה"כ נאדיה ח'ילו – ואני אקריא את מכתבה ואתם תחליטו.
רוחמה אברהם-בלילא: אני רוצה שאתם תחליטו.
רוחמה אברהם-בלילא: זה נכון שלחברי הכנסת יש זכות ערעור, אבל לא יכול מצב שבו חבר כנסת נעדר בגלל שיש לו פגישה כזאת או אחרת ושולח משיהו אחר.
רוחמה אברהם-בלילא: בעיני, אני לא חושבת שזה נכון אלא אם יש סיבה בריאותית ואותו חבר כנסת לא יכול להגיע ולנמק את הערעור.
רוחמה אברהם-בלילא: אנחנו קצת גורמים לזילות במושג ערעור.
רוחמה אברהם-בלילא: דיברנו על הסוגיה הזאת של סגן היו"ר אחמד טיבי, שאמור לייצג את ערעורו של חה"כ טלב אלסאנע.
רוחמה אברהם-בלילא: אתה בנשיאות.
רוחמה אברהם-בלילא: יש פה משהו לא הכי תקין.
רוחמה אברהם-בלילא: מצד אחד חבר כנסת שלח לי מכתב שהוא לא יכול להגיע לערעור כי אחיו נמצא בבית חולים.
רוחמה אברהם-בלילא: מצד שני, אתה סגן נשיא.
רוחמה אברהם-בלילא: אני רוצה לשמוע אתכם, חבריי חברי הכנסת, בסוגיה הזאת.
רוחמה אברהם-בלילא: כנ"ל לגבי סוגית הפטורים.
רוחמה אברהם-בלילא: הוועדה הזאת לא מעכבת כמעט אף בקשת פטור.
רוחמה אברהם-בלילא: כל חבר כנסת שמבקש פטור, בלי שום מניפולציות הסוגיה עולה על סדר היום של הוועדה.
רוחמה אברהם-בלילא: לא יכול להיות שכאשר אתם מניחים הצעת חוק, עוד לא קיבלתם פ עליה וכבר אתם מטרטרים את כל הוועדה הזו בסוגיה של קבלת פטור.
רוחמה אברהם-בלילא: זה לא נכון, לא יאה ולא ראוי.
רוחמה אברהם-בלילא: גם לנו כוועדה מכבודת אשר אחראית על ניהול תקין של ענייני הבית, יש עניין מסוים שמרגע שמניחים את הצעת החוק על שולחנה של הכנסת, גם אנחנו צריכים לבדוק אותה.
רוחמה אברהם-בלילא: אנחנו לא יכולים לעבוד בשיטת המקירוגל המשוכלל.
רוחמה אברהם-בלילא: אני מעמידה את כל הנושאים על סדר היום בצורה הכי מהירה, אבל אני רוצה שברגע שיתקבל פטור ההצעה תובא מיד בשבוע שלאחר מכן כהצעה ראשונה לסדר.
רוחמה אברהם-בלילא: לא יכול להיות שמקבלים פטור וביום שני בלילה כבר משגעים לי את השכל עד שעה 24:00 כדי להניח את זה על שולחנה של הוועדה ביום שלישי.
רוחמה אברהם-בלילא: משהו פה לא תקין.
רוחמה אברהם-בלילא: זה לא נכון.
רוחמה אברהם-בלילא: אני חושבת, שכל הנושא של הערעורים ושל הפטורים נכון שיהיה.
רוחמה אברהם-בלילא: זה כלי של חברי הכנסת על מנת לעשות את העבודה יותר טוב, אבל אנחנו צריכים לדעת מה הם כללי המסגרת והניהול התקין והשוטף של הוועדה הזאת.
רוחמה אברהם-בלילא: מבחינתי, פטורים שיתקבלו עד יום רביעי בערב יונחו מיד על שולחנה של הוועדה ביום שני, אבל לא באותו שבוע.
רוחמה אברהם-בלילא: אם קיבלתם פ' ביום שני בערב, זה יונח על שולחנה של הוועדה בישיבה הראשונה של תחילת השבוע.
צבי הנדל: בלי תנאים אי אפשר לבוא אלייך.
רוחמה אברהם-בלילא: זה לא פעם ולא פעמיים, זה אולי פעם עשירית שזה קורה.
רוחמה אברהם-בלילא: רק הניחו את ההצעה על שולחן הכנסת, זה עוד לא עבר את הלשכה המשפטית, עוד לא ניתנה אבחנה כלשהי וכבר מתזזים את הוועדה, כל שכן שאנחנו צריכים לקבל את ההצעה ולהעביר אותה לגורמים שיבדקו אותה.
צבי הנדל: אחרי שזה מקבל פ ובא לפה, מותר שיהיה לוועדה שיקול דעת אם באמת יש סוגיה שיש בה משמעות למהירות.
רוחמה אברהם-בלילא: זאת המטרה של הפטור, אבל גם לנו מותר שיהיו יומיים של עבודה כדי לבדוק את זה.
רוחמה אברהם-בלילא: לפיכך, אני מבקשת להודיע שכל הצעות חוק אשר יקבלו פ' יוכלו להגיע לבקשה לפטור את אותה הצעת חוק מחובת הנחה בסדר יומה של הוועדה בשבוע שלאחר מכן, יום שני מקסימום.
רוחמה אברהם-בלילא: האם זה מקובל עליכם?
רוחמה אברהם-בלילא: אני רואה פה הנהון.
רוחמה אברהם-בלילא: אין לי שום כוונה לעכבר אף אחד.
רוחמה אברהם-בלילא: אני בסך הכל רוצה לעזור.
רוחמה אברהם-בלילא: אנחנו נוציא מכתב לכל חברי הכנסת.
רוחמה אברהם-בלילא: בואו נצביע על זה.
רוחמה אברהם-בלילא: ה צ ב ע ה בעד – 9 נגד – אין נמנעים - אין לפיכך, אני קובעת שהצעות פטור יובאו לשולחנה של הוועדה ביום הראשון בשבוע שלאחר מכן.
רוחמה אברהם-בלילא: יש לנו ערעור של חה"כ גבאי בנושא מצב התעסוקה בירושלים בעקבות העברת מפעל אינטל לקריית גת.
רוחמה אברהם-בלילא: לפני שאני אעביר לחה"כ גבאי את רשות הדיבור, אני רוצה לומר ששמעתי שהנושא הזה הונח על שולחנה של ועדת הכספים, וכי ועדת הכספים הקימה ועדת משנה בראשותו של חה"כ ראובן ריבלין.
רוחמה אברהם-בלילא: אני רוצה לשמוע את ההתייחסות שלך גם לאור כל ההתפתחות שהיתה מאתמול להיום.
אליהו גבאי: ירושלים זאת לא סתם עיר, זאת בירת ישראל.
אליהו גבאי: בשנה האחרונה סגרו מפעלי תע"ש ועוד כמה מפעלים בשנה האחרונה.
אליהו גבאי: כלומר, פה מדובר על מצב התעסוקה הקשה של ירושלים, בהתייחס גם לסגירת המפעלים האלה.
אליהו גבאי: ירושלים לא יכולה לחכות, והיא ראויה לקבל את ההתייחסות של כלל הכנסת לבעיות סגירת המפעלים.
אליהו גבאי: לא פתחו מקומות תעסוקה חדשים, ומדי פעם גם סוגרים עוד שלוחה של משרד ממשלה זה או אחר.
אליהו גבאי: לכן, מן הראוי שנתייחס לזה ברצינות ובדחיפות וכנסת ישראל תדון בבעיית התעסוקה בבירת ישראל.
קולט אביטל: הטיעונים שאת העלית אותם, הם אלה שגם עלו על שולחן הנשיאות - העובדה שאתמול כבר היה דיון די גדול בוועדת הכספים וקמה ועדת משנה כדי לטפל בזה בצורה מסודרת.
קולט אביטל: בנוסף, אני רוצה להודיע לחה"כ שמערער, שחוץ מזה אנחנו נעשה בקרוב ועידת עסקים בנושא ירושלים.
קולט אביטל: אני אשמח אם תשתתף בה.