GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רוחמה אברהם-בלילא: גם אלו שיגיעו במועד זה, ונחליט על פיצול לגביהם, יוצגו בנפרד על-ידי יושבי-ראש הוועדה, וחברי הכנסת יוכלו לדעת על מה הם מצביעים.
ראובן ריבלין: אני מברך אותך, אבל מה שהיה הוא שיהיה, לא השתנה שום דבר.
משה שרוני: אני מבקש לדון כמה שיותר מהר בנושא, כדי שאתכונן.
משה שרוני: סעיפים 32-28 צריכים לעבור לוועדה שלי.
משה שרוני: אני יכול לגמור את כל הנושא הזה בתוך שבועיים.
אביגדור יצחקי: אל תגיד את זה.
אביגדור יצחקי: אתה צריך לדון בזה ברצינות.
אביגדור יצחקי: בכובד ראש.
רוחמה אברהם-בלילא: בואו לא נרתום את הסוסים לפני העגלה.
משה שרוני: איזה כובד ראש?
משה שרוני: כל חוק ההסדרים חרטא.
ראובן ריבלין: יצביעו על חוק ההסדרים כולו יחד.
רוחמה אברהם-בלילא: לא, זה לא נכון.
ראובן ריבלין: אלא על מה שיפוצל.
רוחמה אברהם-בלילא: יהיו הרבה מאוד דברים שיפוצלו.
ראובן ריבלין: יהיו דברים שבהם הדיון יפוצל, אבל לא תפוצל ההצבעה.
רוחמה אברהם-בלילא: גם ההצבעה תפוצל, אדוני.
אביגדור יצחקי: אפשר לסכם שבכל מה שתרצו להצביע בעד, נצביע בנפרד.
ראובן ריבלין: זה בהחלט יצירתי.
רוחמה אברהם-בלילא: אדוני, אתה רוצה להציע הצעה לסדר?
משה שרוני: לא, אני מבקש מחבר הכנסת ריבלין, אחרי שנוכיח שמה שהיושבת-ראש אמרה, שתגיש זר פרחים ליושבת-ראש.
ראובן ריבלין: אני כבר מביא לה זר פרחים, בלי קשר.
ראובן ריבלין: אני לא רוצה להכשיל אותה, מילתה תמיד מילה בסלע.
מוחמד ברכה: גברתי היושבת-ראש, בדרך כלל נותנים הצעה לסדר על נושא שאיננו בסדר היום.
מוחמד ברכה: הפעם זה הפוך – נושא שהוסר מסדר היום בצורה שרירותית.
מוחמד ברכה: הגשנו הצעת אי-אמון בממשלה, והיא היתה אמורה לעלות היום.
מוחמד ברכה: היושבת-ראש, על דעת עצמה, החליטה להוריד אותה, בניגוד לתקנון.
מוחמד ברכה: מזכיר הכנסת פנה אלי, ממזכירות הכנסת פנו אלי.
ראובן ריבלין: זה בניגוד לחוק.
מוחמד ברכה: בניגוד לחוק.
מוחמד ברכה: אמרתי שאני לא מוכן להוריד את ההצעה.
מוחמד ברכה: העניין הוא בכך שראש הממשלה אינו בארץ.
מוחמד ברכה: אם ראש הממשלה באמת רוצה לענות על הצעת האי-אמון, יש טעם לדחות את זה לשבוע הבא, כדי שנשמע את דבריו.
מוחמד ברכה: אך היות שלא הוא שמשיב, והיות שאנחנו חושבים שזה נושא דחוף, אין שום מקום לכך.
משה שרוני: על מה אי-אמון?
מוחמד ברכה: לא חשוב.
משה שרוני: חברי הוועדה צריכים לדעת.
יעקב מרגי: הוא מדבר על העיקרון.
מוחמד ברכה: חבר הכנסת שרוני, בוא לא נעשה מזה בדיחה, היום אתם בקואליציה, אולי מחר תהיו באופוזיציה.
משה שרוני: עזוב מקואליציה ואופוזיציה.
מוחמד ברכה: אולי מחר אתה תהיה באופוזיציה ואתה תצטרך את זה?
מוחמד ברכה: אתה לא שומע מה אני אומר.
משה שרוני: כשאני אהיה באופוזיציה אעשה ביקורת קונסטרוקטיבית, לא "כלם פאדי", באמת.
מוחמד ברכה: הנושא של האי-אמון הוא מה שקרה בבית חאנון בשבוע שעבר.
מוחמד ברכה: זה הוגש ביום רביעי בבוקר כהצעות דחופות לסדר היום.
מוחמד ברכה: הנשיאות, והיושבת-ראש בראשה, לא הכירו בדחיפות של הנושא.
מוחמד ברכה: אילו הכירו בכך, באמת היה אפשר לומר שהנושא עלה על סדר היום של הכנסת, ולא צריך כפילות.
מוחמד ברכה: אבל גם לא להכיר בדחיפות בשבוע שעבר וגם להוריד את הצעת האי-אמון, בניגוד לחוק?
מוחמד ברכה: אין ליושבת-ראש סמכות ואין לנשיאות סמכות, ואני מבקש לשמוע את דעת היועצת המשפטית בעניין, להוריד הצעת אי-אמון על דעת עצמ0.
מוחמד ברכה: דחיית הצעת אי-אמון בגלל נסיעת ראש הממשלה – זה נוהג, זה לא חוק.
מוחמד ברכה: החוק אומר דבר חד-משמעי וברור: כשיש הצעת אי-אמון היא בראש סדר היום ביום שני.
מוחמד ברכה: אני מבקש שנשמע היועצת המשפטית, ברשותך.
רוחמה אברהם-בלילא: אתן ליועצת המשפטית להשמיע את דברה.
רוחמה אברהם-בלילא: מלבד התקנון, בבית הזה תמיד יש נוהגים ומנהגים.
מוחמד ברכה: הם הופרו, אנחנו לא הראשונים.
רוחמה אברהם-בלילא: המנהגים הם שכשראש הממשלה בחוץ-לארץ לא מגישים אי-אמון.
רוחמה אברהם-בלילא: אני מקבלת מהיושבת-ראש את כל מה שעל סדר היום, היא קובעת, זו הפררוגטיבה שלה.
רוחמה אברהם-בלילא: מכיוון שלא קיבלתי את זה על סדר היום, אני לא יכולה,
מוחמד ברכה: הוועדה הזאת היא אם הבית.
רוחמה אברהם-בלילא: אבל אני מקבלת את סדר היום מהיושבת-ראש, ואני אומרת שלא קיבלתי את זה הפעם.
מוחמד ברכה: ועדת הכנסת אמונה על יישום תקנון הכנסת, נכון?
רוחמה אברהם-בלילא: לא קיבלתי את האי-אמון.
רוחמה אברהם-בלילא: אני מקבלת את זה ממזכירות הכנסת ומהיושבת-ראש.
רוחמה אברהם-בלילא: לא קיבלתי את זה.
רוחמה אברהם-בלילא: היום לא קיבלת, אבל אתמול זה היה וגם שלשום.
רוחמה אברהם-בלילא: כל סוף השבוע זהה היה.
רוחמה אברהם-בלילא: ברשות היושבת-ראש, בואו נפתור את העניין המשפטי קודם כול.
רוחמה אברהם-בלילא: נשמע את דעת היועצת המשפטית, ואחר כך ננהל את הדיון.
ארבל אסטרחן: כפי שאמר חבר הכנסת ברכה, תקנון הכנסת קובע, בסעיף 36, שהצעה להביע אי-אמון, שהוגשה בדרך של הצעת סעיף לסדר היום, אם הוגשה בזמן – עד תום הישיבה בשבוע שעבר –
מוחמד ברכה: כל התנאים מתקיימים כאן.
ארבל אסטרחן: הצעה כזאת תידון בישיבת הכנסת הרגילה הראשונה בשבוע שלאחר הגשת ההצעה, ותדחה דיון בכל סעיף אחר.
ארבל אסטרחן: הוראת התקנון ברורה בעניין.
מוחמד ברכה: זה חד-משמעי.
מוחמד ברכה: אני רוצה להוסיף משפט אחד, ברשותך גברתי.
מוחמד ברכה: פעם היה חשוב מאוד לקחת בחשבון את העובדה שראש הממשלה אינו בארץ, כי אז ראש הממשלה נבחר באופן ישיר והצעת האי-אמון היתה בראש הממשלה.
מוחמד ברכה: כעת ההצעה היא לאי-אמון בממשלה.
מוחמד ברכה: ממילא השר המקשר או מי שלא יהיה, הוא שיענה, ולא ראש הממשלה עצמו.
מוחמד ברכה: לכן אני חושב שזה בניגוד גמור לתקנון.
מוחמד ברכה: אני לא אוהב שבתי משפט מתערבים בעבודת הכנסת.
מוחמד ברכה: אני באמת לא אוהב את זה, וכולם יודעים שזו מסורת בסיעה שלנו.
מוחמד ברכה: אנחנו מסרבים שבית המשפט יתערב בעבודת הכנסת, שהיא הריבון.
מוחמד ברכה: לא לדחוף אותנו לשם.
ארבל אסטרחן: עוד מילה להשלים: אכן הנוהג והנוהל הם מוסד מוכר בכנסת, אבל חוק יסוד: הכנסת הוא זה שמכיר בהם והוא שיוצר את תקנון הכנסת ומעניק לו את תוקפו.
ארבל אסטרחן: חוק זה קובע שהכנסת תקבע את סדרי עבודתה, כל עוד לא נקבעו בחוק הם ייקבעו בתקנון.
ארבל אסטרחן: מוסיף חוק היסוד ואומר: כל עוד לא נקבעו סדרי עבודה כאמור, תנהג הכנסת לפי הנוהג והנוהל.
ארבל אסטרחן: אבל אין ספק שהנוהג והנוהל נסוגים מפני הוראות שקבועות בחוק ובתקנון.
ראובן ריבלין: באחת מהכנסות הקודמות היתה יושבת-ראש סיעה שהגישה הצעת אי-אמון כשאריאל שרון נסע לחוץ-לארץ.
ראובן ריבלין: יושב-ראש הכנסת פנה אליה בבקשה שתקפיד על הנוהג שלא מגישים הצעת אי-אמון כשראש הממשלה בחוץ-לארץ.
ראובן ריבלין: היא אמרה שאת הצעת האי-אמון היא מגישה משום שהוא נוסע לחוץ-לארץ, על עצם נסיעתו.
ראובן ריבלין: ובכל זאת, התחננתי וביקשתי שיורידו.
ראובן ריבלין: באותה עת סיעות רבות הגישו הצעות אי-אמון.
ראובן ריבלין: אני רוצה להדגיש ולומר.
ראובן ריבלין: יש תקנון הכנסת, ואפילו ניתן להתפשר עליו בהסכמה כללית לפי סעיף 148.
ראובן ריבלין: יש סעיף אחד שאין יכולת להתפשר עליו, סעיף שלא נותן אפשרויות: כאשר סיעה מגישה הצעת אי-אמון, זה הדבר הראשון, זה ידחה כל דבר.
ראובן ריבלין: פעם אחת עלתה שאלה: יש בחוק הוראה לגבי מקרה ש-40 חברי כנסת מגישים.
ראובן ריבלין: וכשפותחים את מושב החורף, כתוב שראש הממשלה צריך לתת את דברו לאומה.
ראובן ריבלין: השאלה היא מה גובר על מה.
ראובן ריבלין: זה נתון לשיקול דעת, אם שני המקרים מתקיימים.
ראובן ריבלין: כאן אפילו הסכמנו.
מוחמד ברכה: בכל מקרה, לא להשמיט את זה מסדר היום.
ראובן ריבלין: אין אפשרות ליושב-ראש הכנסת, אלא לבקש מהסיעות ולדבר על לבן שיסירו את ההצעה מסדר היום.
ראובן ריבלין: אין לו שום סמכות להוריד את ההצעה מסדר היום.
ראובן ריבלין: לא טוב נעשה, אם הדבר יהיה בבחינת הוראה של בית משפט על דבר שהוא מובן מאליו.
ראובן ריבלין: בכל הכבוד, כל הסיעות של הבית שרואות בנסיעת ראש הממשלה דבר חשוב ביותר או מכבדות את הנוהג, שלא ישתתפו בדיון.
ראובן ריבלין: אבל אי-אפשר בשום אופן לפגוע בכללי המשחק, חבר הכנסת שרוני, בכל הכבוד להתייחסות שלנו להצעה כזאת או אחרת.
ראובן ריבלין: ברגע שפגעת בכללי המשחק, או בחוק, זה לא יכול להיות.
ראובן ריבלין: לא ייתכן שהכנסת תפר החוק של עצמה.
ראובן ריבלין: הצעת אי-אמון צריכה להישמע כנושא ראשון אם הוגשה כדין, כלומר עד יום רביעי, בשעה מסוימת.
ראובן ריבלין: אם אכן כל התנאים נתמלאו, בכל הכבוד ליושב-ראש הכנסת, הוא לא יכול לעשות דין לעצמו.
ראובן ריבלין: הוא יושב-ראש הכנסת על-פי התקנון, והוא יושב-ראש הכנסת על מנת לדאוג לכך שהכנסת תפעל לפי החוק.
ראובן ריבלין: אני שוועדת הכנסת, ששומעת ערעורים על החלטות היושב-ראש גם לגבי סדר היום, תפנה מייד את תשומת לב מזכיר הכנסת לכך.
ראובן ריבלין: בכל הכבוד, אפשר גם לפנות גם למנכ"ל, אבל בעניין זה המזכיר הוא שמבין תקנון.
ראובן ריבלין: אבל אפשר גם לפנות למנכ"ל, אין לי בעיה.
רוחמה אברהם-בלילא: אני רוצה להזכיר לאדוני, שהיה נושא מסוים שנהגנו בו כאשר חברי כנסת היו בחגים וביקשו שהכנסת לא תעלה דברים.
רוחמה אברהם-בלילא: זה לא כתוב בחוק.
ראובן ריבלין: העלו.
אביגדור יצחקי: זה לא קונטרוברסלי.
אביגדור יצחקי: זה בעובדות.
ראובן ריבלין: אבל אני מדבר כעת רק על עובדות.
משה שרוני: חבר הכנסת ריבלין, אי-אפשר כל הזמן לעשות אי-אמון.
ראובן ריבלין: אני מסכים עם שרוני, אי-אפשר עם אי-אמון.
ראובן ריבלין: אגב, מיותר שנהיה שלושה ימים בשבוע, אפשר להתכנס פעם בחודש, אפשר כל מיני דברים ששרוני מציע.
ראובן ריבלין: אני תומך בכל דבר שהוא מציע, בלבד שזה יבוא כהצעת חוק.
ראובן ריבלין: רוצה שנגיש שנינו הצעת חוק?
אביגדור יצחקי: אני רוצה.
מוחמד ברכה: בכנסת הקודמת הימין הגיש הצעת אי-אמון כשראש הממשלה לא היה בארץ, בימי ההתנתקות, זה קרה.
משה שרוני: כל הצעות האי-אמון הן קנטרניות.
ראובן ריבלין: אבל אין לנו סמכות להחליט, הם נבחרו בדיוק כמוך.
רוחמה אברהם-בלילא: אני מציעה דבר כזה, וחבר הכנסת ריבלין, אני בטוח שהצעה תהיה על דעתך.
רוחמה אברהם-בלילא: אני מציעה שבשעות 13:00-12:00 תשבו עם היושבת-ראש.
רוחמה אברהם-בלילא: אם לא תגיעו להסכמה כלשהי, אכנס ישיבה נוספת בשעה 13:00 ונחליט על קביעת סדר היום במליאה.
משה שרוני: ב-13:00 יש לנו משהו אחר.
אביגדור יצחקי: תחליטי מעכשיו.
רוחמה אברהם-בלילא: אני מציעה את השעה 12:30.
ראובן ריבלין: זה צריך להיות ראשון.
מוחמד ברכה: בהסכמה, אני מוכן שזה יהיה ב-17:30.
רוחמה אברהם-בלילא: אני מציעה שהצדדים ינסו להגיע להסכמה.
רוחמה אברהם-בלילא: תעדכנו אותי.
רוחמה אברהם-בלילא: אם לא תעדכנו אותי או אם אין הסכמה, ב-12:30 תתקיים ישיבת ועדת הכנסת, כדי לקבוע את סדר היום.
משה שרוני: שיושבת-ראש הכנסת תקבל את זה, תהיה הצעת אי-אמון, ונדון בזה ב-23:00.
רוחמה אברהם-בלילא: אני לא יכולה להעלות משהו שאינו על סדר היום.
רוחמה אברהם-בלילא: לפי התקנון.
משה שרוני: נתחיל את המושב ב-23:00.
רוחמה אברהם-בלילא: הנושא שיש לנו על סדר היום הוא שינוי שם ועדת הפנים ואיכות הסביבה.
רוחמה אברהם-בלילא: חבר הכנסת ברכה.
מוחמד ברכה: היא אפילו לא טרחה להרים טלפון.
יעקב מרגי: כל הנוכחים מסכימים.
רוחמה אברהם-בלילא: יושבת-ראש הכנסת העבירה אלי את פנייתו של השר גדעון עזרא, השר להגנת הסביבה, לפיה בחודש יוני שנה זו שונה שם המשרד שהוא עומד בראשו מהמשרד לאיכות הסביבה אל המשרד להגנת הסביבה, בהתאם להחלטת ממשלה.
רוחמה אברהם-בלילא: לפיכך השר להגנת הסביבה מבקש לשנות את שם ועדת הפנים ואיכות הסביבה לוועדת הפנים והגנת הסביבה.
רוחמה אברהם-בלילא: במקביל פנה אלי יושב-ראש ועדת הפנים ואיכות הסביבה בבקשה לשנות את שם הוועדה כאמור.
רוחמה אברהם-בלילא: אם לחברים יש משהו לומר בעניין, בבקשה.
ארבל אסטרחן: אני רוצה לומר מילה.
ארבל אסטרחן: כמובן, לא מדובר בשאלה משפטית, אפשר לשנות את השם, אבל אני רוצה להבהיר שזה לא מחויב.
ארבל אסטרחן: המשרד יכול להיקרא המשרד להגנת הסביבה והוועדה יכולה להמשיך ולהיקרא כפי שנקראה שנים רבות, ועדת הפנים ואיכות הסביבה.
משה שרוני: מה ההבדל בין איכות הסביבה להגנת הסביבה?
משה שרוני: יושבים עם הכידונים?
ארבל אסטרחן: חשבתי ש"איכות הסביבה" הוא ביטוי רחב יותר.
ארבל אסטרחן: אני לא בטוחה שבקשת יושב-ראש הוועדה היא בקשה נכונה, אבל זו בקשתו.
ארבל אסטרחן: בכל מקרה, אם מחליטים לעשות את השינוי, היום בסמכויות ועדת הפנים ואיכות הסביבה לא מופיע הנושא של איכות הסביבה בכלל.
ארבל אסטרחן: יש שלטון מקומי, כניסה לישראל, מרשם אוכלוסין, אזרחות.
ארבל אסטרחן: לכן במקביל לשינוי השם יש גם מקום בסמכויות להוסיף את המילים "איכות הסביבה".
רוחמה אברהם-בלילא: יש עמדה?
משה שרוני: מה זה "הגנת הסביבה"?
משה שרוני: זה שם בומבסטי.
משה שרוני: "איכות הסביבה" זה נכון.
רוחמה אברהם-בלילא: אז אדוני מציע להשאיר את השם.
אביגדור יצחקי: "הגנת הסביבה" זה יותר נכון, זה לא רק מפגעים תברואתיים, יש גם קרינה וכו'.
יעקב מרגי: מה גם שהמשרד שונה.
רוחמה אברהם-בלילא: מי בעד ל שינוי שם הוועדה ל"הגנת הסביבה" והוספת הסמכות?
רוחמה אברהם-בלילא: ה צ ב ע ה בעד – 3 נגד – 1
רוחמה אברהם-בלילא: שלושה בעד, אחד מתנגד.
רוחמה אברהם-בלילא: חבר הכנסת ראובן ריבלין מודיע שלא השתתף בהצבעה.
ראובן ריבלין: נכון, כי אני לא מבין את ההבדל, אין לי הנתונים להבין את חשיבות שינוי השם.
ראובן ריבלין: בדרך כלל אני חושב שמה שעשו האבות המייסדים היה טוב, לא צריך לשנות מהר מדי.
משה שרוני: "איכות הסביבה", זה יותר תרבותי וחינוכי.
רוחמה אברהם-בלילא: אני אתחיל בנושא השני: בקשת יו"ר ועדת החוקה, חוק ומשפט להעברת הצעת חוק הספנות (עבירות נגד ביטחון השיט הבין לאומי ומיתקנים ימיים), התשס"ה-2005, מוועדת הכלכלה לוועדת החוקה חוק ומשפט.
רוחמה אברהם-בלילא: הכנסת החליטה ביום ה-26 ליוני 2006 להחיל דין רציפות על הצעת החוק ולהעבירה לדיון בוועדת הכלכלה לצורך הכנתה לקריאה שנייה ושלישית.
רוחמה אברהם-בלילא: יו"ר ועדת החוקה, מבקש להעביר את הצעת החוק לדיון בוועדת החוקה, מן הטעם שהצעת החוק קובעת רשימה של מעשים של סיכון ביטחון כלי שיט המפליג או המתוכנן להפליג בהפלגה בינלאומית, וסיכון ביטחון מתקן ימי המוצב ביבשה כעבירות פליליות.
רוחמה אברהם-בלילא: הנושאים הללו הם נושאים שעל סדר הדין הפלילי: מעצר, עיקוב, חיפוש, והם נמצאים במובהק במסגרת סמכותה של ועדת חוקה, חוק ומשפט של הכנסת, כאמור בסעיף 13(א)6 לתקנון הכנסת.
רוחמה אברהם-בלילא: אני מוכרחה לומר, כי כדרכנו בקודש, גם פה שוחחנו עם יו"ר ועדת כלכלה בנושא הזה, והוא נתן את הסכמתו להעביר את הדיון לוועדת חוקה, חוק ומשפט.
רוחמה אברהם-בלילא: לאור ההסכמה של שני היושבי ראש, אני מציעה להעביר את הצעת החוק המדוברת מוועדת הכלכלה לוועדת חוק, חוקה ומשפט.
רוחמה אברהם-בלילא: נעבור להצבעה.
רוחמה אברהם-בלילא: ה צ ב ע ה בעד - כולם נגד - אין נמנעים - אין
רוחמה אברהם-בלילא: 4 בעד, אין נמנעים ואין מתנגדים, ולפיכך אני קובעת שהצעת החוק הועברה לדיון בוועדת החוקה, חוק ומשפט.
רוחמה אברהם-בלילא: א.
רוחמה אברהם-בלילא: ערעורים על החלטת יו"ר הכנסת והסגנים שלא לאשר דחיפות הצעות לסדר היום היו"ר רוחמה אברהם: כיוון שאני רואה שאין נציג מהנשיאות אני נועלת את הישיבה, או שאני אחליט לקבל את כל הערעורים.
רוחמה אברהם-בלילא: הנה אני רואה את חה"כ קולט.
רוחמה אברהם-בלילא: יש לנו שלושה נושאים על סדר היום, כאשר 4 חברי כנסת הגישו ערעור.
רוחמה אברהם-בלילא: חבר כנסת שלא נמצא בערעור, הערעור לא ידון.
רוחמה אברהם-בלילא: חה"כ מוחמד ברכה אמור לערער בנושא של השיעור הגבוה של נשירת תלמידים מבתי הכנסת.
רוחמה אברהם-בלילא: יש לנו מכתב שהוא ייפוי כוח לחנא סוויד: "היות ואין באפשרותי להגיע לוועדה מסיבות אישיות, הנני נותן ייפוי כוח לחה"כ חנא סוויד לנמק את הערעור שהגשתי".
חנא סוייד: ההצעה של חברי ראש הסיעה, מוחמד ברכה, היתה בעניין השיעור הגבוה של נשירת תלמידים מבתי הספר.
חנא סוייד: צריך לציין, שהוא לא היה מציע יחיד בעניין הזה.
חנא סוייד: יש מספר חברי כנסת שגם כן הציעו את הנושא הזה.
חנא סוייד: הנושא הזה קיבל חשיפה בתקשורת.
חנא סוייד: יש מספר עיתונים שדיברו על העניין הזה ותיארו את בעיית הנשירה של התלמידים, במיוחד תלמידי תיכון, שהולכת וגדלה.
חנא סוייד: הדבר הכי חשוב, הוא שאפשר גם אחרת.
חנא סוייד: הנושא הזה הוא לא על מנת להעלות צעקה או כאב, אלא על מנת לעורר את הנושא, להכניס אותו לויכוח הציבורי ולהראות גם שיש דרך אחרת.
חנא סוייד: בחיפה וברמת גם אמצו גישה חדשה, והצליחו להפחית את שיעורי הנשירה.
חנא סוייד: כלומר, הדיון הוא לא רק בשביל לשחרר קיטור ולגלגל עיניים, אלא בשביל להעלות נושא מהותי, וגם לכוון ולהפעיל לחץ מצד הכנסת על הרשויות בכדי לפעול בעניין הזה.
רוחמה אברהם-בלילא: למה לא לזמן דיון מהיר בוועדת החינוך, למשל?
חנא סוייד: לכל דבר יש אלטרנטיבות.
חנא סוייד: מי יכול להגיד שזה יותר טוב מזה, או שזה יותר אפקטיבי מזה?
חנא סוייד: יכולה להישאל השאלה, למה לא בדרך הצעה לסדר.
אורי אריאל: הייתי יכול להציע הצעה לסדר, והמליאה תחליט להעביר את זה לוועדה.
חנא סוייד: אני חושב שהעניין הזה הוא עניין חשוב.
חנא סוייד: אני לא רוצה לדבר על הטקטיקות, להעביר את זה במליאה ואחר כך בוועדה.
חנא סוייד: אני מדבר על הקריטריונים לקבל הצעות לסדר היום.
חנא סוייד: האם יש קריטריונים ברורים?
חנא סוייד: האם הערך המוחלט של העניין זה הקריטריון היחידי, או העניין היחסי, החשיבות של העניין הזה ביחס לנושאים אחרים שעולים?
חנא סוייד: מה הקריטריון לקבל את זה או לא?
חנא סוייד: ברור, שזה לא עניין מדויק ואי אפשר להציב קריטריונים ברורים למה זה התקבל או לא.
רוחמה אברהם-בלילא: אני חייבת להבהיר, כי בניגוד לפעמים קודמות, אני רואה כי הנשיאות אישרה 8 נושאים על הפרק.
רוחמה אברהם-בלילא: חה"כ קולט אביטל תיתן את הסברה לוועדה.
קולט אביטל: אנחנו כל שבוע דנים באותו הויכוח בנשיאות.
קולט אביטל: צריך לבדוק, מה הם הכלים שעומדים לרשותו של פרלמנטר.
קולט אביטל: יש נושאים שהם בעלי חשיבות מאוד גדולה, אבל הנשיאות לא רואה בהם דחיפות.
קולט אביטל: קנה המידה שעומד היום מול עיני הנשיאות, כאשר מאשרים הצעות דחופות לסדר, זה כאשר צריך לעשות משהו מיד כדי למנוע.
קולט אביטל: למשל, השבוע אושר הנושא של ילד שנהרג על הכביש וואדי ואנס.
קולט אביטל: צריך לעשות משהו מהר כדי למנוע תאונות באותו הכביש.
קולט אביטל: זה נקרא דחוף.
קולט אביטל: אני ניסתי לשכנע ולהצליב את זה לנושא אחר שנוגע לחינוך, אבל בסופו של דבר רוב אנשי הנשיאות חשבו, כי גם אם זה נושא חשוב יש דרכים אחרות להעלות אותו למליאה, דרך הצעה רגילה, או דיון בוועדת החינוך.
קולט אביטל: זה לא אומר שזה לא נושא חשוב.
קולט אביטל: גם מהסיעה שלי, גאלב מג'אדלה הגיש את אותו נושא, ואני ניסיתי לעזור גם לו.
קולט אביטל: כאשר אנחנו מגישים הצעה דחופה לסדר, אנחנו צריכים להבין כי הסיכוי שהיא תעלה, היא רק אם יש בה משהו אופרטיבי.
קולט אביטל: למשל, השבוע היה הנושא של עמלות הבנקים.
קולט אביטל: היתה תחושה, כי עדיין אם הכנסת מרימה את קולה היא יכולה למנוע הייקור של העמלות.
קולט אביטל: זה מה שעומד לנגד עיננו כאשר אנחנו מגישים הצעה דחופה לסדר.
חנא סוייד: אני לא השתכנעתי בכלל, כי אלו קריטריונים שהם מאוד גמישים וניתן למשוך אותם לכאן ולכאן.
דוד טל: זה נכון.
דוד טל: אתה מאוד צודק.
חנא סוייד: אני יודע שלסיעות אחרות באופוזיציה זאת דרך טובה ומקובלת להעלות נושאים ולהיות חלק מהוואי הפרלמנטרי.
חנא סוייד: שבוע שני ברציפות שאנחנו מקבלים סירוב.
קולט אביטל: למה לא להגיש הצעה לסדר.
רוחמה אברהם-בלילא: אני מבקשת לא להיכנס לשאלה כזאת.
רוחמה אברהם-בלילא: הרבה פעמים מתקבלות הצעות לסדר.
רוחמה אברהם-בלילא: לא צריך לקחת את זה באופן אישי לסקטור כזה או אחר או לסיעה כזאת או אחרת.
דוד טל: האם זה ירגיע את ד"ר סוויד אם אני אגיד שאישרו לו יותר הצעות דחופות מאשר לי, שאני ממפלגת השלטון?
דוד טל: אני ספרתי שבחודש האחרון אישרו לך יותר מאשר לי.
רוחמה אברהם-בלילא: ה צ ב ע ה בעד - 1 נגד - 3 נמנעים - אין
רוחמה אברהם-בלילא: 1 בעד, 3 נגד, אין נמנעים, ולפיכך אני קובעת שהערעור לא התקבל.
רוחמה אברהם-בלילא: חה"כ טלב אלסאנע לא נמצא פה.
רוחמה אברהם-בלילא: חה"כ דב חנין לא נמצא פה.
רוחמה אברהם-בלילא: חה"כ חנא סוויד, בבקשה.
חנא סוייד: אני חושב שזה עניין מאוד חשוב.
חנא סוייד: צריך לפתוח אפיק להידברות עם סוריה, במצב המדיני הקיים במזרח התיכון.
חנא סוייד: האפשרות לפרוץ את האפשרויות להידברות, לפתוח אפיקים של הידברות, ליצור תקווה בלב העמים במזרח התיכון ובישראל, לצאת מהמבוי הפוליטי המדיני הסתום שאנחנו נמצאים בו, זה מאוד חשוב.
חנא סוייד: ברור שכאן יש דעות שונות.
חנא סוייד: אמ"ן חושבים שצריך לדבר עם סוריה.
חנא סוייד: יש דעה מגובשת בכיוון הזה.
חנא סוייד: שרים שונים התבטאו בעניין הזה, ולכן חשבתי שזה נושא חשוב.
חנא סוייד: ראוי שיעלה הנושא בכנסת ושיתקיים דיון ציבורי סביבו.
חנא סוייד: אני לא אחזור על הדברים האחרים, שהזכרתי כאשר דיברתי בקשר להצעה הראשונה.
קולט אביטל: גם אני הייתי סבורה, שכדאי שהכנסת תקיים על זה דיון.
קולט אביטל: הנשיאות חשבה שאין בזה דחיפות.
קולט אביטל: אולי אפשר לנסות להעלות את זה בשבוע הבא אחרי שראש הממשלה חוזר.
רוחמה אברהם-בלילא: ה צ ב ע ה בעד -1 נגד - 3 נמנעים אין 1 בעד, 3 נגד ואין נמנעים.
רוחמה אברהם-בלילא: לפיכך, אני קובעת שהערעור לא התקבל.
רוחמה אברהם-בלילא: תודה רבה, הישיבה נעולה.
רוחמה אברהם-בלילא: אני פותחת את ישיבת ועדת הכנסת.
רוחמה אברהם-בלילא: על סדר היום קביעת מסגרת הדיון להצעות האיחוד הלאומי מפד"ל, יהדות התורה, הליכוד, בל"ד-רע"מ-תע"ל-חד"ש, להביע אי אמון בממשלה בשל: א.
רוחמה אברהם-בלילא: ירי הקסאמים המתמשך על שדרות והצגת תכנית ההתכנסות החדשה של ראש הממשלה לנשיא ארצות-הברית (איחוד לאומי-מפד"ל-יהדות התורה), המועמד להרכיב את הממשלה הינו חבר הכנסת בנימין אילון.
רוחמה אברהם-בלילא: ב.
רוחמה אברהם-בלילא: מדיניותו המשתנה של ראש הממשלה (הליכוד), המועמד להרכיב את הממשלה הינו חבר הכנסת בנימין נתניהו.
גדעון סער: זה היה במקור זיג זג, זה שונה על ידי המזכירות.
רוחמה אברהם-בלילא: ג.
רוחמה אברהם-בלילא: מצבן החמור של הרשויות המקומיות הערביות עקב מדיניות הממשלה (בל"ד-רע"מ-תע"ל-חד"ש), המועמד להרכיב את הממשלה הינו חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה.
רוחמה אברהם-בלילא: חבר הכנסת נתן שרנסקי עוזב את הכנסת, הוא הגיש מכתב התפטרות, ולכן יש רשימת דוברים ארוכה.
רוחמה אברהם-בלילא: אני מציעה שמסגרת הדיון של הצעות האי אמון תהיה עשר דקות למציעים, ושלוש דקות לכל סיעה.
מאיר פרוש: למה שלוש דקות?
מאיר פרוש: מי ידבר בדיון על חבר הכנסת שרנסקי?
רוחמה אברהם-בלילא: בדרך כלל אנחנו נותנים חמש דקות.
רוחמה אברהם-בלילא: בדיון על חבר הכנסת שרנסקי ידברו יושבת ראש הכנסת, ראש הממשלה, ראש האופוזיציה, המשנה לראש הממשלה, חבר הכנסת ביילין, חבר הכנסת בנימין אלון.
מאיר פרוש: אז שהסיעות האלה יוותרו.
מאיר פרוש: הסיעה שלי לא מיוצגת בשביעייה הפותחת הזאת.
מאיר פרוש: תנו לי חמש דקות.
רוחמה אברהם-בלילא: אבל, הסיעה שלך הגישה אי אמון.
רוחמה אברהם-בלילא: תדברו עם המפד"ל שידברו עשר דקות, מה הבעיה?
מאיר פרוש: למה לא חמש דקות?
רוחמה אברהם-בלילא: הסברתי למה לא חמש דקות.
רוחמה אברהם-בלילא: ה צ ב ע ה בעד - 4 נגד - אין נמנעים - אין מסגרת הדיון להצעות האי אמון של עשר דקות למציעים ושלוש דקות לסיעה אושרה.
רוחמה אברהם-בלילא: לפיכך, אני קובעת כי מסגרת אי האמון תהיה היום עשר דקות למציעים, ושלוש דקות לסיעה.
רוחמה אברהם-בלילא: 2. (1) קביעת ועדה לדיון בהצעת חוק-יסוד: משק המדינה (תיקון-תיקוני חקיקה)(פ/84/17), הצעת חברת הכנסת אורית נוקד
רוחמה אברהם-בלילא: הנושא השני הוא קביעת ועדות לדיון בהצעות חוק כשהצעת החוק הראשונה היא הצעת חוק משק המדינה (תיקון-תיקוני חקיקה)(פ/84/17), הצעת חברת הכנסת אורית נוקד.
רוחמה אברהם-בלילא: הצעת חוק יסוד : משק המדינה נדונה ב-18 באוקטובר 2006.
רוחמה אברהם-בלילא: נשמעו הצעות להעביר את ההצעה לוועדת החוקה, חוקה ומשפט, ולוועדת הכספים.
רוחמה אברהם-בלילא: חברת הכנסת אורית נוקד מבקשת להעביר את ההצעה לוועדת החוקה, חוק ומשפט.
רוחמה אברהם-בלילא: יושב ראש ועדת החוקה מבקש להעביר אליו מן הטעם שחוקי יסוד נדונים בוועדת החוקה, חוק ומשפט.
רוחמה אברהם-בלילא: היועצת המשפטית של הוועדה סבורה שיש להעביר את ההצעה לוועדת החוקה, חוק ומשפט.
רוחמה אברהם-בלילא: יושב ראש ועדת הכספים מבקש להעביר את הצעת החוק לוועדת הכספים בשל עיסוק ועדת הכספים במרבית סעיפים חוק ההסדרים.
רוחמה אברהם-בלילא: לפיכך, אנחנו צריכים לקבוע האם להעביר את זה לוועדת החוקה, או לוועדת הכספים.
רוחמה אברהם-בלילא: מי בעד להעביר את זה לוועדת החוקה?
גדעון סער: ברמה העקרונית צודק יושב ראש ועדת החוקה וצודקת היועצת המשפטית שחוקי יסוד צריכים להידון בוועדת החוקה, חוק ומשפט.
גדעון סער: יחד עם זאת, הנושא של הצעת החוק של חברת הכנסת נוקד הוא חוק ההסדרים, ולעניין זה בכל זאת יש איזשהו מעמד לוועדת הכספים בתהליך.
גדעון סער: כדאי להזמין את יושב ראש ועדת הכספים לאותם הדיונים.
רוחמה אברהם-בלילא: האם הבנתי נכון שאדוני מבקש שזה יידון בוועדת החוקה, ולהזמין גם את יושב ראש ועדת הכספים?
רוחמה אברהם-בלילא: אני מבקשת לרשום את הערת חברת הכנסת סער בנושא הזה.
רוחמה אברהם-בלילא: מי בעד להעביר את זה לוועדת החוקה, כאשר יושב ראש ועדת הכספים יוזמן לדיונים?
רוחמה אברהם-בלילא: ה צ ב ע ה בעד - 5 נגד - אין נמנעים - אין ההצעה להעביר את הדיון בהצעת חוק-יסוד: משק המדינה (תיקון-תיקוני חקיקה)(פ/84/17), הצעת חברת הכנסת אורית נוקד לדיון בוועדת החוקה, חוק ומשפט אושרה.
רוחמה אברהם-בלילא: 5 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.
רוחמה אברהם-בלילא: לפיכך, אני קובעת שהדיון בהצעת החוק יועבר לוועדת חוקה.
רוחמה אברהם-בלילא: קביעת ועדה לדיון בהצעת חוק השיפוט הצבאי (תיקון מס' 56) (ביטול כתב אישום בידי פרקליט צבאי), התשס"ה-2005 (מ/247) יש לנו הצעה נוספת הצעת חוק השיפוט הצבאי (תיקון מס' 56) (ביטול כתב אישום בידי פרקליט צבאי), התשס"ה-2005 (מ/247).
רוחמה אברהם-בלילא: זוהי הצעת חוק ממשלתית שהוגשה לכנסת ב-23 לאוקטובר 2006.
רוחמה אברהם-בלילא: נשמעה הצעה להעביר את הצעת החוק לדיון בוועדת החוץ והביטחון או לוועדת החוקה, חוק ומשפט.
רוחמה אברהם-בלילא: השר אדרי מציע להעביר את ההצעה לדיון בוועדת החוץ והביטחון.
רוחמה אברהם-בלילא: יש הסכמה של יושבי ראש הוועדות להעביר את הצעת החוק לוועדת החוץ והביטחון, כך שאין לנו בעיה אנחנו רק צריכים לאשר את זה.
רוחמה אברהם-בלילא: ה צ ב ע ה בעד - 4 נגד - אין נמנעים - אין ההצעה להעביר את הדיון בהצעת חוק השיפוט הצבאי (תיקון מס' 56) (ביטול כתב אישום בידי פרקליט צבאי), התשס"ה-2005 (מ/247), לדיון בוועדת חוץ וביטחון אושרה.
רוחמה אברהם-בלילא: שונות - חוק ההסדרים, חוק התקציב
רוחמה אברהם-בלילא: חוק ההסדרים וחוק התקציב עדיין מתעכב בוועדה כי במסגרת יום העיון שוועדת הכנסת הכינה נשמעו טענות רבות באשר לכל סוגיית חוק ההסדרים, אפילו הסכמה מסוימת שלנו עם האוצר.
רוחמה אברהם-בלילא: אני לא רוצה לעכב את תקציב המדינה, יש לדון בו.
רוחמה אברהם-בלילא: לכן, מחר אני אביע על שולחן הוועדה את העברת דיון בתקציב המדינה לוועדת הכספים.
רוחמה אברהם-בלילא: מלבד זה, לגבי כל הנושא הזה של חוק ההסדרים היום אחרי הצהרים יש לנו ועדת הסכמות.
גדעון סער: מה יובא?
רוחמה אברהם-בלילא: רק חוק התקציב להעברה לוועדת הכספים.
רוחמה אברהם-בלילא: אני לא רוצה לעכב את התקציב.
גדעון סער: אנחנו לא נתנגד לזה.
רוחמה אברהם-בלילא: אני שמחה שאני מקבלת ממך את הגיבוי.
רוחמה אברהם-בלילא: לגבי חוק ההסדרים - בשלב הנוכחי אני עדיין אינני מעלה את זה עדיין.
גדעון סער: גם לזה אנחנו לא מתנגדים.
גדעון סער: לעניין הישיבה מחר בשעה שתיים - - -
רוחמה אברהם-בלילא: אני הבנתי שאתה לא רוצה להעלות את ההצעות שלך.
גדעון סער: לא, אני רוצה להסביר.
גדעון סער: קודם כל, האם היתה בשבוע שעבר ישיבה דומה?
רוחמה אברהם-בלילא: לא היתה ישיבה.
רוחמה אברהם-בלילא: מכיוון שאדוני היה בחו"ל דחינו את הוועדה.
גדעון סער: מאחר ויש לי ישיבה של הוועדה על- פי השעות שקבעה הוועדה הנכבדה שמותר לי לשבת, כי אני לא יכול תמיד לשבת, אני מבקש שהסעיפים שאני הבאתי יידונו בישיבה הבאה.
רוחמה אברהם-בלילא: בקשתך נדונה בכובד ראש והתקבלה.
רוחמה אברהם-בלילא: אני מודה לכם חברים, הישיבה נעולה.
רוחמה אברהם-בלילא: אני שמחה לפתוח ישיבה נוספת של ועדת הכנסת לשבוע זה.
רוחמה אברהם-בלילא: על סדר היום מספר נושאים.
רוחמה אברהם-בלילא: הנושא הראשון הוא קביעת מסגרת הדיון להצעות להביע אי אמון בממשלה.
רוחמה אברהם-בלילא: לאחר מכן, קביעת ועדות לשלושה חוקים, וקביעת מועדי הכנסים במושב השני של הכנסת השבע-עשרה.