GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מישאל חשין: החוק עצמו, אותו חוק של מועצות הייצור, של מועצת הצמחים, עבר בימים ספורים, ממש באיבחת גיליוטינה.
מישאל חשין: הוא לא היה בוועדה של העניין, ועדת הכלכלה.
מישאל חשין: הוא היה בוועדת הכספים.
מישאל חשין: למה בוועדת הכספים?
מישאל חשין: משום שבוועדת הכספים יש רוב לממשלה, והיא מעוניינת להעביר את הדבר הזה במהירות.
מישאל חשין: זה גם לא פוצל לפי נושאים.
מישאל חשין: כל הדבר הזה היה בוועדת הכספים.
מישאל חשין: זה היה רק פרק אחד, פרק י"א של חוק ההסדרים.
מישאל חשין: על יד פרק י"א היו עשרה פרקים שקדמו לו והיו י"ב ואילך.
מישאל חשין: גם כן, כל הדברים עברו בוועדת הכספים, עשרות עשרות חוקים שלא היה בעצם שום קשר, או קשר זעיר, על חוטם של שערה, לתקציב.
מישאל חשין: היתה מעין מכירת סוף עונה של חקיקה.
מישאל חשין: הפירמידה נעשתה הפוך.
מישאל חשין: פירמידה שעל בסיס אומרת כך: יש חוקי מהות כשהנושא התקציבי הוא חלק מהקביעה.
מישאל חשין: אתה קובע חוק, אתה צריך להוציא הוצאות כאלה ואחרות, ויש חוק תקציב שתומך בחוקים האלה.
מישאל חשין: חוק התקציב הוא כאילו טפל לחוק המהותי.
מישאל חשין: אני רוצה לעשות רפורמה מסוימת בנושא כלכלי או בכל נושא שהוא ואני אומר, אני רוצה לעשות את הרפורמה.
מישאל חשין: באה קבוצה זאת או אחרת ואומרת שהיא רוצה לעשות.
מישאל חשין: שואלים: "כמה הדבר הזה יעלה?
מישאל חשין: יעלה 10 מיליון?
מישאל חשין: 50 מיליון?".
מישאל חשין: ואז כאשר מוצאים שיש תקציב אומרים: "אנחנו נעביר את החוק הזה" ואז התקציב תומך.
מישאל חשין: כאן נעשתה פירמידה הפוכה.
מישאל חשין: יש חוק תקציב ואחריו מזדנב זנב ארוך של חוקי מהות למיניהם, שאינם קשורים בכלל.
מישאל חשין: זאת אומרת, חקיקה מהותית נעשתה טפלה לתקציב.
מישאל חשין: והכל נעשה, כמו שאמרתי, תוך ימים ספורים – דבר שלוקח שנים.
מישאל חשין: אני רוצה להביא לכם דוגמאות.
מישאל חשין: הצעת חוק ההסדרים, שרק היום הונחה על השולחן ובקושי היה לי פנאי להתעסק בה ולראות.
מישאל חשין: אני רוצה לומר לכם מראש, אינני מביע דעה לגוף העניין.
מישאל חשין: אינני חושב גם שדעתי חשובה בעניין, חברי הכנסת יחליטו.
מישאל חשין: אני מדבר רק על ההליכים.
מישאל חשין: על ההליך המזורז, ההליך הממהר הזה.
מישאל חשין: שמעתי את הממונה על התקציבים, מר הבר אומר: "יש לכם חודשיים ימים".
מישאל חשין: מה זאת אומרת יש לכם חודשיים ימים?
מישאל חשין: הרי יש היום קריאה ראשונה.
מישאל חשין: מה, חודשיים לקריאה שניה ושלישית?
מישאל חשין: קריאה ראשונה היא איננה קריאה?
מישאל חשין: אתם לא צריכים להיות משוכנעים, לכאורה לפחות, שהדבר הזה ראוי שיהיה?
מישאל חשין: לכן זה לא נכון שיש לכם חודשיים.
מישאל חשין: יש לכם אולי שלושה ימים כדי להצביע על הדבר הזה.
קובי הבר: בכל הצעת חוק ממשלתית, אחרי 48 שעות, אם לא ביקשו פטור מחובת הנחה, יש הצבעה לקריאה ראשונה.
ראובן ריבלין: בדרך כלל מניחים בבוקר ואחר הצהריים מצביעים עליו.
מישאל חשין: אמרתי שאני בא לתבוע את כבודה של הכנסת.
מישאל חשין: אני רוצה שהכנסת תכבד את עצמה ושתצביע על מה שהיא יודעת שהיא מצביעה עליו, זה הכל.
מישאל חשין: אתן לכם כמה וכמה דוגמאות בנושא זה.
מישאל חשין: למשל, מתקנים בפקודת הרוקחים.
מישאל חשין: אני מניח שיש כאן כמה עיזים, שמלכתחילה הכניסו אותם, כדי שיאמרו שאפשר יהיה להוציא אותן לאחר מכן.
מישאל חשין: פקודת הרוקחים, שגם מרשם חתום בידי אחות מוסמכת יכול לעשות דבר כזה וכזה.
מישאל חשין: מה זה שייך לעניין בכלל?
מישאל חשין: יש כאן עניין של פקודת הרוקחים, תיקון נוסף, לגבי מכירה מעל הדלפק של רוקחים בכל מיני סופר-פארמים.
מישאל חשין: זה מאוד שייך לחוק התקציב.
מישאל חשין: יש חוק לפיצוי נפגעי גזזת.
מישאל חשין: זה עוד עז אחת.
מישאל חשין: כאן מדובר על חיסיון שנותנים לפרוטוקולים.
מישאל חשין: זה לא, חלילה, שנפגעי גזזת מתחילת קום המדינה, צריך לשלם איזה 100 מיליון כל שנה, אלא כאן זה חיסיון.
מישאל חשין: מה זה שייך בכלל לחוק התקציב, אינני מבין.
מישאל חשין: יש תיקון חוק ביטוח בריאות ממלכתי, לגבי תיאגודם של קופות החולים.
מישאל חשין: מוצע לקבוע הסדרים אחידים וכו'.
מישאל חשין: אף אחד לא מנסה אפילו לבוא ולומר שזה שייך לתקציב בדרך כלשהי.
מישאל חשין: ואז הוא אומר שצריך להקים ועדה ציבורית בראשות שופט בדימוס וכדומה.
אביגדור יצחקי: כבר 7 שנים זה נמצא בחוק ההסדרים, זה עניין של הרגל.
מישאל חשין: אז אולי הגיעו הזמן להתחיל בהרגלים טובים.
מישאל חשין: יש תיקון חוק עובדים זרים.
מישאל חשין: החובה לתשלום שכרו של העובד הזר במלואו, להבטיח את יציאתו מהארץ – שום קשר.
מישאל חשין: יש חוק הכניסה לישראל לגבי הארכת שהותו של עובד זר.
מישאל חשין: יש חוק מס ערך מוסף, מוצע לתקן סעיף מסוים, משהו משני לחלוטין.
מישאל חשין: יש סמכות בית משפט לעניינים מנהליים, השופט זמיר.
מישאל חשין: את זה העבירו מבית משפט לבית משפט.
מישאל חשין: יש רפורמה שלמה בהוצאה לפועל.
מישאל חשין: כאן לא כל כך נעים לי כי השר שטרית הניח את שתי ידיו ואת שתי רגליו על החוק הזה והוא אומר שזאת רפורמה.
מישאל חשין: הייתי נוכח בתחילת שנת המשפט והיה ויכוח ער ועז בין השר שטרית לבין ראש לשכת עורכי הדין לגבי נחיצותו של החוק.
מישאל חשין: השר מאוד רוצה את החוק הזה והוא אומר שזה יביא לייעול.
מישאל חשין: ראש לשכת עורכי הדין מתנגד בכל תוקף.
מישאל חשין: אינני יודע מה המוטיבציה של זה או של אחר.
מישאל חשין: אני מניח שלכל אחד מהם יש טעמים טובים.
מישאל חשין: האם לא צריך לדון בשאלה הזאת?
מישאל חשין: לא צריך להידרש לשאלה הזאת?
מישאל חשין: זה דבר כבד, זה דבר אמיתי.
מישאל חשין: רפורמה כוללת בהוצאה לפועל – מה זה שייך לתקציב המדינה?
מישאל חשין: יהיו יותר 3 פקידים, פחות 5 פקידים, באמת זה לא רלוונטי.
מישאל חשין: על כל פנים, כמו שאמרתי, על שתי כפות המאזניים יש את אלעזר בן ערוך וכל השאר ואלעזר בן ערוך היה כף מכריע.
מישאל חשין: בחוק ההגבלים העסקיים יש פטור של מוצרים חקלאיים.
מישאל חשין: יש פטור להסדרים כובלים בנושא של חקלאות בגלל פירות וירקות וכו'.
מישאל חשין: עכשיו אומרים: "הסופרמרקטים יעשו הסדרים, צריך להוציא אותם".
מישאל חשין: מה זה שייך לזה?
מישאל חשין: ויש כאן עוד.
מישאל חשין: למשל, בחוק בנק ישראל לגבי מטבעות מיוחדים, אז יתנו את זה להפרטה.
מישאל חשין: יש תיקון חוק שירות המדינה (מינויים) – נציב שירות המדינה, כי עובד המדינה, אינו מתאים למלא את תפקידו, רשאי הוא לאחר שנתן לעובד הזדמנות לפטרו או להפסיק את עבודתו".
מישאל חשין: יש עוד ועוד, ואלה רק דוגמאות.
ראובן ריבלין: השופט חשין, זה מראה שביום אחד אפשר ללמוד את החומר.
מישאל חשין: הבאתי רק טיפה מן האוקיאנוס הגדול שחוקים שתפסו טרמפ.
מישאל חשין: יש פלטפורמה, קוראים לה חוק ההסדרים – כשיינו בקיבוץ היינו קופצים על הפלטפורמה כדי לתפוס טרמפ – אז כל החוקים תופסים טרמפ ורצים רצים לפעמים ומכניסים גם את החוק הזה.
מישאל חשין: הדבר הזה לא מתקבל על הדעת, כפי שאני אסביר.
מישאל חשין: יש חוקים שהם רלוונטיים באמת ענייניים לחוק התקציב עצמו, כמו למשל חוקי מע"מ, חוקי מס הכנסה, פטורים, הטבות וכו'.
מישאל חשין: אבל גם הם יכולים להוות בעיה כיוון שאתם יודעים שחוקי מסים הם מכשיר להעברת אושר משכבה אחת של האוכלוסייה לאחרת.
מישאל חשין: אתם חושבים, נניח, צריך לתת יותר למי שזקוקים או אחרת.
מישאל חשין: זה גם מעורר בעיות חברתיות מן המעלה הראשונה.
מישאל חשין: זאת איננה שאלה כספית.
מישאל חשין: זאת איננה שאלה של רואי חשבון שאומרים ימינה או שמאל.
מישאל חשין: זאת שאלה חברתית שצריך לדון בה ולחשוב עליה.
מישאל חשין: לו זה היה רק חוק מס הכנסה או חוק מס ערך מוסף, לא הייתי אומר דבר.
מישאל חשין: לכן הרעיון הוא להעביר את הדברים האלו מהר מהר, וזאת בעצם הסיבה העיקרית – לדלג, בעצם מעל ראשה של הכנסת.
מישאל חשין: להעביר חוקים דרך ועדת הכספים, שנשלטת על ידי הממשלה.
מישאל חשין: לעשות בעצם, תסלחו לי על המילה, חוכא ואיטלולא מהכנסת, ומחלוקת העבודה בכנסת בין הוועדות השונות שצריכות לדון כמו ועדת העבודה הרווחה, ועדת הכלכלה או ועדות אחרות.
מישאל חשין: מה אני, כמשפטן, יכול לומר על ההליך הזה?
מישאל חשין: אני חושב שההליך הזה, כשהוא לעצמו, יש בו פגיעה אנושה בדמוקרטיה.
מישאל חשין: אני חוזר על שלוש המילים: פגיעה אנושה בדמוקרטיה.
מישאל חשין: לכנסת שני תפקידים עיקריים: אחד, לחוקק.
מישאל חשין: זאת אומרת, לקבוע נורמות כלליות להתנהגות האוכלוסייה ולהתנהגות העם.
מישאל חשין: ודבר שני, פיקוח על הממשלה.
מישאל חשין: בחוק ההסדרים, כפי שהוא התקבל עד היום, וכפי שהוא מוצע לכנסת, הוא מלא בחוקי מהות ועל ידי כך בעצם הכנסת מוותרת על סמכותה כמחוקקת וכמפקחת על הממשלה.
מישאל חשין: כלומר, אם חוקי ההסדרים עוברים כפי שהם עברו עד היום, אם החוק הזה יעבור, הכנסת בעצם ויתרה על זכותה לפקח על הכנסת ולחוקק.
מישאל חשין: זאת אומרת, הלכה למעשה – מה זאת חקיקה?
מישאל חשין: חקיקה זאת הצעת חוק, זה דיונים, זה הצעות, זה דיבורים, זה מאמרים בעיתון, שמיעת מומחים, מתנגדים, החלפת דעות, ככה מחוקקים - בנחת, לאט לאט.
מישאל חשין: והזמן הוא עיקר בדבר הזה.
מישאל חשין: צריך זמן, תן זמן לחשוב, תן זמן להתייעץ, תן זמן לדבר.
מישאל חשין: אני צריך לדבר עם האנשים שלי, לראות איך הדבר הזה יכול להשפיע וכדומה.
מישאל חשין: בחקיקה חפוזה נעלמים כל השיקולים האלה.
מישאל חשין: המחוקקת, למעשה, היא הממשלה.
מישאל חשין: אם תרצו, חברי הכנסת, תסלחו לי שאני אומר לכם, רואים עצמם כפופים לממשלה, לקואליציה, וליושב ראש הקואליציה.
מישאל חשין: ושוב הפירמידה ההפוכה.
מישאל חשין: הממשלה היא הכפופה לכנסת ולא הכנסת היא הכפופה לממשלה.
מישאל חשין: לכן, אני חושב שההליך הזה הוא הליך שאין לקבל אותו.
מישאל חשין: נכון הכנסת צריכה להסכים, עובדה, מצביעים בוועדת הכספים והכנסת הסכימה.
מישאל חשין: אבל אני שואל את עצמי איזה טעם אמיתי מהותי ענייני יסכימו חברי הכנסת וועדת הכספים למה שהממשלה מבקשת, כאשר הממשלה בעצם מעמידה אותם ככלי ריק?
מישאל חשין: בא יושב ראש הקואליציה, ומי שלא בא ואומר: "אתם תצביעו, יש לנו רוב, אנחנו מצביעים".
מישאל חשין: הכנסת היא בעצם כבר לא כנסת.
מישאל חשין: היא, כמו שאמרתי, מעמידים אותה ככלי ריק.
מישאל חשין: הייתי אומר שהממשלה מזלזלת בכנסת.
מישאל חשין: אם הכנסת, אבל, נותנת שינהגו בה כך, אז אין פלא שלאחר מכן אומרים עליה את מה שאומרים.
מישאל חשין: הכנסת מוחלת על כבודה, וכנסת שמחלה על כבודה, כבודו אינו מחול, משום שהכבוד הוא לא הכבוד של הכנסת.
מישאל חשין: הכנסת היא נציגה של העם, היא איננה רשאית למחול על כבודו של העם.
מישאל חשין: יש ויכוח לגבי רב שמחל על כבודו, אם כבודו מחול, ויש ויכוח על הדבר הזה.
מישאל חשין: אבל אני אומר, יהיה אשר יהיה ביחס לרב, כנסת איננה יכולה למחול על כבודה משום שזה לא כבודה, זה כבודי שלי, כבודו של הבוחר.
ראובן ריבלין: רק מול הממשלה או בכל מקרה?
מישאל חשין: בכל מקרה.
מישאל חשין: העם בחר בכנסת כדי שהיא תחוקק ותבקר על הממשלה.
מישאל חשין: הוא לא התיר לה להעביר את כוחה לממשלה.
מישאל חשין: הוא לא התיר לה לעשות את הדבר הזה.
קובי הבר: מה ההבדל אם זאת חקיקה רגילה, כשבא יו"ר הקואליציה לוועדת חוקה, וכבר ראינו מספיק דברים כאלה, ואומר: "אתה ואתה תצביעו ואם לא אני מחליף אתכם".
קובי הבר: הוא עושה את כל התרגילים שיש.
קובי הבר: אין כל הבדל.
קובי הבר: אתה יכול לדבר על השיטה הפרלמנטארית ולא על חוק ההסדרים.
מישאל חשין: אדון הבר, אני אשיב לך.
מישאל חשין: ראשית, כשאני אוזמן לגבי החוק האחד, אני אומר לך את דעתי.
מישאל חשין: אבל, כאשר אתה עושה את זה פעם אחת, אתה אומר: "רוח שטות, הסכמים קואליציוניים או כך הדמוקרטיה פועלת".
מישאל חשין: אולי שני חוקים עוברים כך.
מישאל חשין: כשאתה לוקח 100 חוקים ועושה את זה בבת אחת, זה מכריע, זה שובר.
מישאל חשין: זה קורס תחתיו.
מישאל חשין: הדמוקרטיה קורסת.
קובי הבר: כל החקיקה שמתבצעת בכל המושב, כל יום רביעי יש פה חקיקה פרטית.
קובי הבר: עומד יו"ר הקואליציה מגייס את הרוב כדי להפיל את החקיקה, שיכול להיות שהיא נהדרת.
חיים אורון: התשובה נמצאת בשאלה שלך.
חיים אורון: אתה רוצה את חוק ההסדרים כי אתה יודע שהמנגנון הזה מופעל בחוק ההסדרים בעוצמות שונות, מהטעם הפשוט שאם אין חוק אין תקציב.
קובי הבר: אבל השופט חשין מלין על השיטה הפרלמנטארית ולא על חוק ההסדרים.
רוחמה אברהם-בלילא: לפני שד"ר חשין ימשיך, ברצוני לומר שאחריו ידבר פרופ' נאמן ולגבי שניהם תשאלו את כל השאלות.
מישאל חשין: אני תמה, ביני לבין עצמי, אתם חברי הכנסת, אינכם סוברים שראוי לדון בחוקים האלה?
מישאל חשין: למשל חוק הגזזת.
מישאל חשין: זה דבר נורא, אצלי במשפחה היה משהו כזה.
מישאל חשין: אתם לא חושבים שצריכים לדון בשאלה האם חיסיון או לא חיסיון?
מישאל חשין: זה לא הדבר העיקרי, כמובן.
מישאל חשין: ברפורמה של ההוצאה לפועל, אתם לא חושבים שצריך לדון, לא צריך לשמוע, למשל, את ראש לשכת עורכי הדין.
מישאל חשין: אולי הוא רוצה, אולי הוא לא רוצה?
מישאל חשין: וחודשיים ימים?
מישאל חשין: את הכל באמת תעשו, אפילו חודשיים של אדון הבר?
מישאל חשין: זה לא מתקבל על הדעת.
מישאל חשין: כמו בכל חוק, צריך לדון ולברר בוועדות המתאימות.
מישאל חשין: אם הדברים הם כפי שאומר מר הבר, וכך זה מתנהל לגבי הצעות חוק פרטיות, אם כך עובדת הכנסת אז אני מצטער.
מישאל חשין: אז יכול להיות שבאמת שכך תעבוד הכנסת.
מישאל חשין: אז למה צריך כנסת?
מישאל חשין: אז יהיה אדם אחד, יהיה יושב ראש קואליציה שיאמר ייעשה כך או ייעשה כך.
מישאל חשין: למה בכלל צריכים חברי כנסת?
מישאל חשין: למה צריך לבזבז כספי מדינה על חברי כנסת?
מישאל חשין: אנחנו בחרנו חברי כנסת כדי שיעשו את עבודתם.
מישאל חשין: ועבודתם זה דיון וזה שמיעת התנגדויות וזה בירורים וזה ויכוח וזה הטחת ראש בראש ושפשוף של ירך בירך.
ראובן ריבלין: יהיו אנשים שיטענו שהממשלה זה לא זכותה למשול אלא שזאת חובתה למשול.
ראובן ריבלין: האם זה דבר שגובל, מבחינה חוקתית, בדבר שהוא אסור?
מישאל חשין: כן.
ראובן ריבלין: כי היא באה לכנסת ואומרת: "אני יודעת שיהיו רפורמות שאני לא אוכל להעביר בחקיקה רגילה ואני רוצה, ביודעין וברצון, להביא את זה במסגרת חוק ההסדרים, על מנת שהכנסת תדע, זאת קבלו או דחו, ואז תדעו שהולכים לבחירות".
ראובן ריבלין: זאת הפרוצדורה והתהליכים והתוצאות של חוק התקציב.
ראובן ריבלין: אומרת הממשלה שזאת דרך חוקית לגיטימית לחלוטין שאי אפשר להתערב בה - לעשות שימוש בחוק ההסדרים כמגן ולא כחרב.
ראובן ריבלין: האם זה דבר שהוא נראה בעיניך דבר פסול חוקתית?
מישאל חשין: לכן פתחתי ואמרתי, אני באתי לתבוע את כבודך כחבר כנסת, לא כחבר ממשלה.
מישאל חשין: אז הממשלה אומרת, היא אמרה, תאמר גם אתה.
מישאל חשין: אז מה?
מישאל חשין: כאן זה מתחיל, כאן זה נגמר.
ראובן ריבלין: עובדה שמעבירים את זה.
ראובן ריבלין: השאלה שלי הרבה יותר רצינית לרשות השופטת.
ראובן ריבלין: האם בדבר זה רואים את שבירת כללי המשחק, לאמור, החוק הזה הוא פסול?
מישאל חשין: הדבר הזה עלה בנושא הירקות ופרי האדמה.
מישאל חשין: כתבנו פסק דין ארוך.
מישאל חשין: אני רוצה לומר לך שהחלטנו שלא להתערב במעשה הכנסת.
מישאל חשין: נדמה לי שאתם צריכים לעמוד על זכות
מישאל חשין: כם שתפורסמנה הצעות חוק כסדר, לשתף את הציבור, שייכתבו מאמרים בעיתונים, בעיתוני כלכלה בעיקר, רווחה, עבודה, מדיניות ועוד.
מישאל חשין: ואם יאמרו לנו יעילות, אני רוצה לומר לכם שיעילות היא לא חזות פני הכל כי אז אפשר אפשר בכלל לבטל את הכנסת.
מישאל חשין: זה יהיה יעיל מאוד.
מישאל חשין: מה זה כנסת?
מישאל חשין: זה פרלמנט.
מישאל חשין: "פרלה" בצרפתית זה לדבר.
מישאל חשין: אז שלא ידברו, כל אחד ידבר בבית וכאן יהיה קול אחד ושיאמרו את הדבר הזה.
מישאל חשין: אבל אני חושב שמי שעיניו בראשו מבין שהדבר הזה לא טוב.
מישאל חשין: התריעו על כך, בית המשפט התריע על כך באותה פרשה, מבקר המדינה התריע על כך, היועץ המשפטי לממשלה התריע על כך, היועצת המשפטית לכנסת, דאז, התריעה על כך.
מישאל חשין: אני מניח שהיועצת המשפטית דהיום תתריע על כך גם כן.
מישאל חשין: נציב הדורות הבאים כתב בצורה חריפה: "כריכת חוק ההסדרים בחוק התקציב מאפשרת אחת לשנה לכפות על הכנסת רצון הממשלה בהליך מזורז ומהיר אשר איננו מכבד את הכנסת.
מישאל חשין: איננו מאפשר דיון ענייני ולמעשה עושה פלסתר הוראות בסיסיות בתקנון הכנסת, הוראות הקובעות את הנושאים הנדונים בכל אחת מוועדות הכנסת.
מישאל חשין: הכנסת הולכת ומאבדת לא רק את כוחה ועצמאותה כרשות מחוקקת, אלא גם את יכולה כרשות מפקחת לפקח על הממשלה.
מישאל חשין: כך מופר גם האיזון העדין שבין הרשויות".
מישאל חשין: אני אומר שבצורה כזאת הממשלה לא יכולה לפקח ולא יכולה לחוקק.
מישאל חשין: המושג דמוקרטיה איננו מילה סתמית.
מישאל חשין: דמוקרטיה פירושה הפרדת סמכויות וביזור סמכויות.
מישאל חשין: במקום אחד בית המשפט דיבר על דוגמא של סחרחרת: "ביזור סמכויות, איזונים ובלמים, בכל אחת משלוש הרשויות העושות שלטון מוקצית חלק משלה ובה היא שליטה בלעדית – חלקת מחוקק, חלקת מבצע, חלקת שופט.
מישאל חשין: בה-בעת מחזיקה כל רשות בקרניהן של שתי הרשויות האחרות ומוחזקת היא בקרניה על-ידי שתי הרשויות האחרות, לבל תנגח רשות את רעותה ולבל תשתלט רשות על חלקותיהן של אחיותיה הרשויות האחרות.
מישאל חשין: הרשויות נפרדות אפוא אשה מרעותה, אך גם קשורות.
מישאל חשין: מדברים אנו במעין-סחַרְחֶרֶת ולה שלוש כנפיים.
מישאל חשין: חוכמת המדינאות היא כי יישמר שיווי-משקל והנדנדה תיסוב במתינות לרווחתם של הכל.
מישאל חשין: ואולם, שעה שאחת מן הרשויות תטלטל את קרניה יתר-על-המידה, או, מקום שאחת מן הרוכבות על כנף-הנדנדה תפר את שיווי-המשקל, ייפרעו הסדרים וטלטלה תאחז בכל מערך השילטון".
מישאל חשין: חוששני כי חוק התוכנית הכלכלית – כמו חוקי ההסדרים למיניהם – יש בהם כדי לטלטל את המערכת אל מעבר לדבר הזה.
מישאל חשין: במקרה שלנו, באמת, הסחרחרת איבדה את שווי המשקל.
מישאל חשין: יש השתלטות טוטאלית של הממשלה על הכנסת.
מישאל חשין: ואנחנו יודעים מה פירוש ריכוז כוח בידי רשות אחת.
מישאל חשין: זה לא סתם שיש הפרדת רשויות ובעיקר ביזור סמכויות.
מישאל חשין: לכל אחד יש סמכות משלו.
מישאל חשין: אבל אם הממשלה משתלטת על הסמכות של הכנסת, לאן אנחנו מגיעים?
מישאל חשין: היא קובעת הסדרים ראשוניים.
מישאל חשין: אני רוצה להוסיף ולומר.
מישאל חשין: העם הלך לבחירות ובחר בנציגיו לכנסת.
מישאל חשין: האם העם אמר להסמיך את אותם נציגים לחקוק חוקים כדי שיכין תכנית כלכלית?
מישאל חשין: השאלה שאלה והתשובה בה - לא.
מישאל חשין: העם בחר בנבחריו כדי שידונו לעומקן בהצעות חוק המונחות בפניהם, כדי שיהרהרו בתוכנן, כדי שישוחחו ביניהם, כדי שיחליפו דעות, כדי שיחליפו דעות כדי שיתווכחו ובדרך זה יפקחו כראוי על התנהלותה של הממשלה.
מישאל חשין: אשר על כן קרוי בית הנבחרים פרלמנט, מהמילה "פרלה" – לדבר.
מישאל חשין: כל אלה נעדרו מהצעת חוק התכנית הכלכלית וזאת משום שלא ניתן לחברי הכנסת שהות לקרוא בעמקות את אשר הונח בפניהם.
מישאל חשין: לקרוא, להרהר, להחליף דעות.
מישאל חשין: מבחינה פורמאלית, חוק התכנית הכלכלית הוא חוק לכל דבר ועניין, חוק מן המניין הוא.
מישאל חשין: אולם מבחינה מהותית, נתקשה לתאר את תהליך חקיקתו כהליך תקין.
מישאל חשין: נתבונן בהליך החקיקה מתחילתו ועד סופו וידענו כי הלכה למעשה היתה זאת הממשלה שחוקק את חוק התכנית הכלכלית.
מישאל חשין: הכנסת כמו נתפרקה את סמכותה הראשונית לחקוק, העבירה את סמכותה לממשלה.
מישאל חשין: הכנסת, מרצונה, ענתה אמן אחרי החלטות הממשלה.
מישאל חשין: ויתרה מרצונה על סמכותה, על סמכותו העילאה של המחוקק לקבוע סדרי חיים במדינה.
מישאל חשין: בסוף פסק הדין נאמרו הדברים הבאים: "הנאמר כי דבר המשורר כי מה שהיה הוא שיהיה ומה נעשה הוא שיעשה ואין כל חדש תחת השמש.
מישאל חשין: נקווה כי לא כך יהיה.
מישאל חשין: נקרא, איפוא לכנסת כי היא תהיה כנסת, תשמיע קולה, היא תפקח ותבקר כמצופה ממנה, ובכבודה של הכנסת נתכבד כולנו.
מישאל חשין: התתעשת הכנסת ותתקן דרכיה?
מישאל חשין: לכנסת וליושב ראש הכנסת פיתרונים".
רוחמה אברהם-בלילא: אני מודה לך, אדוני, על ההרצאה המאלפת.
רוחמה אברהם-בלילא: כעת יעקב נאמן ישא דברים ואחריו השופט בדימוס יצחק שמיר.
3261: חז"ל אומרים שפותחים בכבוד האכסניה, אני חושב שראוי לכבד את האכסניה, בעקבות דבריו האחרונים של השופט חשין שקרא לכנסת להתעשת ולתקן דרכיה, מתקיים הדיון הזה.
3261: זה היה המשפט האחרון בפסק הדין בנושא החקלאות, שהיה לי הכבוד להופיע ולייצג את ארגוני החקלאים.
3261: אני יושב פה מהבוקר ושמעתי את הדברים.
3261: אני רוצה לבוא עם הצעה, כפי שקראתי לדברים שלי - הסדר של חוק ההסדרים.
3261: דבר ראשון אני מציע לשנות את השם כי החוק הזה באמת מסדר את כולם והדיון היום מוכיח את זה, מכל הכיוונים, מזה ומזה.
3261: ההצעה הקונקרטית שלי היא כדלקמן.
3261: חוק ההסדרים יוגבל אך ורק לנושאים הנוגעים ליישמו של תקציב המדינה.
3261: כדי שלא תחשבו שהמצאתי את הדברים, במסמך הרקע המצוין שכתבה ד"ר שילה הטיס-רולף, מצוטטים הדברים שלי בוועדה ב-20.7.
3261: 1998 שבהם אמרתי בדיוק את הדברים הללו.
3261: שחוק ההסדרים צריך לעסוק בהכוונת הפעילות הכלכלית של המשק וחוק התקציב, ותו לא.
ראובן ריבלין: החוק שהונח בפנינו הוא בדיוק מכוון להגדרה שלך.
3261: אני לא בטוח.
3261: אני אתן לכם מקשה אחת של ההצעה הקונקרטית שלי.
3261: אני רוצה להדגיש שההצעה מדברת, דבר ראשון, שוועדת הכנסת תקבע בתקנון הכנסת את המסגרת של חוק התקציב או בתיקון – יש לנו חוק הקובע את הסדרי התקציב – להכניס תיקון לחוק הזה שיקבע .
3261: חוק ההסדרים צריך להיות חלק מחוק התקציב, פרק א' פרק ב', ולא לקרוא לו חוק ההסדרים כדי לא לסדר אף אחד.
3261: דבר שני.
3261: אני מציע שכל השינויים המבניים יוגשו לכנסת בתחילת מושב הקיץ, שקודם לשנת התקציב, דהיינו בחודש יוני מכיוון שאז כבר מתגבשים רעיונות באוצר לגבי השינויים המבניים.
3261: אני מציעה שהשינויים הנוספים, הנובעים מחוק התקציב, יוגשו לא יאוחר מ-60 יום לפני תחילת שנת התקציב.
3261: כלומר, יהיו שני חלקים שמורכבים משינויים מבניים ומתיקונים של שיעורי מס או תיקונים שדורשים דברים ספציפיים, שאת זה אפשר לקבוע רק כאשר חוק התקציב מגובש.
3261: דבר שלישי.
3261: אני מציע שהחוק הזה, שיהיה חלק מחוק התקציב, יהיה נדון בכל אחת מוועדות הכנסת הרלוונטיות.
3261: אני מדגיש את זה – נדון.
3261: דהיינו, בוועדת העבודה והרווחה, בוועדת הפנים, בוועדת חוק וחוקה וכדומה.
3261: ועדת הכספים תקבל את ההמלצות של כל ועדות הכנסת ותדון בסופו של דבר, לקראת הגשת החוק, בכל אחד ממרכיבי החלק השני של חוק התקציב.
קריאה: מה סמכויותיה?
3261: להעביר למליאה.
3261: הוועדות ממליצות וועדת הכספים מחליטה כי היא רואה את כלל מבט המשק.
3261: אני מדבר מתוך ניסיוני.
3261: ועדת חוקה חוק ומשפט, למשל, תצביע בנושא המסוים של ההוצאה לפועל.
3261: אם יתברר אחרי זה שזה פוגע בתקציב המדינה או בדברים כאלה וצריכים עוד 200 פקידים, ועדת הכספים תוכל לדון בדבר הזה.
3261: זאת תהיה סמכותה.
3261: לוח הזמנים מתחיל בחודש יוני.
3261: ניקח את הדוגמא שלנו.
3261: אם היו מגישים את הפרק הזה ביוני 2006, לקראת תקציב 2207, היה לכנסת 7 חודשים זמן לדון בדברים הללו.
3261: זה עונה על הבעיות הקשות שכבוד השופט חשין, שהיה לי הכבוד להופיע בפניו בתיק הזה של החקלאים, העלה על חוסר דיון מעמיק בדברים.
3261: זה גם נאמר היום על ידי חברי הכנסת.
3261: אני אומר לכם, מתוך ניסיוני האישי, אפשר לגבש את השינויים המבניים כבר בחודש יוני כאשר התוספות הנוגעות לתיקוני חוקי מיסים או תיקונים ספציפיים אפשר להגיש אותם עד 60 יום לפני כן.
3261: אם ההצעה הזאת תתקבל, היא תענה על הדברים שאמר השופט חשין, שתתעשת הכנסת ותתקן דרכיה, ליושב ראש הכנסת ולכנסת פתרונים.
3261: אני חושב שההצעה הזאת עונה על הבעיות שהעלה הממונה על התקציבים כי אי אפשר לחוקק חוק תקציב אם אין בצידו הסדרים בחוקים שונים ובמגוון של חוקים.
3261: כל מי שחושב אחרת, פשוט משלה את עצמו, התקציב לא יהיה בר ביצוע.
3261: מצד שני, צריך לאפשר לחברי הכנסת, שהם נציגי העם, לדון בנושא.
3261: כמובן שיש עוד רעה חולה, שאני מתריע עליה הרבה שנים.
3261: הכנסת היא מאוד קטנה משום שהממשלה גדולה.
3261: יש לנו ממשלה לפי מספר שרים לנפש הגדולה ביותר בעולם.
3261: אנחנו בשיא עולמי בעניין הזה.
3261: לכן גם הפיקוח של הכנסת על הממשלה הוא פיקוח שהוא צולע.
3261: זה גם נכון לגבי משרדי הממשלה.
3261: יש לנו מספר מוגזם של משרדי ממשלה וצריך לאחד אותם.
3261: זה גם כן חלק מהשינויים המבניים שהייתי מצפה מהממשלה להביא, אם היא באמת רוצה לייעל את המשק ולאפשר לו להתחרות עם מה שקורה בעידן הגלובליזציה.
3261: סיכומו של דבר.
3261: הדבר הזה יאפשר דיון לגופו של עניין, יאפשר דיון בזמן ואני מקווה שמשרד האוצר יקבל את ההצעה הזאת כי אחרת אנחנו ניכנס למצב בלתי אפשרי.
3261: כלכלת המדינה נמצאת היום במצב טוב בגלל צעדים שנעשו בשנים האחרונות.
3261: אסור לפגוע בדברים הללו וצריך לשמור גם על נושא הגירעון, גם על נושא התקציב והתעסוקה, ואנחנו חייבים לעשות את זה בזמן שיש לנו.
יצחק זמיר: הטענה העיקרית, מצד האוצר, היא שחוק ההסדרים אולי הוא רע, אבל הוא הכרחי.
יצחק זמיר: אני מסכים שהוא רע, אני לא מסכים שהוא הכרחי.
יצחק זמיר: לכן אני חושב שצריך לבטל אותו.
יצחק זמיר: זה בגדר גילוי נאות, למרות שאת חוק ההסדרים, אני באופן אישי המצאתי.
יצחק זמיר: אני הייתי היועץ המשפטי לממשלה ב-1985, כשהמשק היה על פי תהום, היתה שעת משבר לאומית, כלכלית, וחוק ההסדרים נוצר אז כדי להוציא את המשק מסכנת התמוטטות.
ראובן ריבלין: חוק ההסדרים הראשון עבר יחד עם משק הדלק.
יצחק זמיר: חוק ההסדרים הוא שונה מאוד מאז ועד היום.
יצחק זמיר: הוא שונה משתי בחינות.
יצחק זמיר: אל"ף, אז הוא היה מעשה חד פעמי.
יצחק זמיר: איש לא חשב שיחזרו עליו מידי שנה בשנה ושהוא יהיה הסדר של קבע.
יצחק זמיר: שנית, אני לא רוצה להתעכב על הוראה כזאת או אחרת, אבל ההוראות היו הוראות מכוונות לשעת חירום.
יצחק זמיר: לא היו הוראות צדדיות שלא היו דרושות.
יצחק זמיר: איש לא העלה בדעתו איך הרך הנולד הזה יגדל וישמן ויבעט.
יצחק זמיר: אני לא רוצה לחזור על דברים שאמר השופט חשין.
יצחק זמיר: אני רק רוצה להדגיש ולומר שלא רק שזה חוק בלתי דמוקרטי, זה חוק אנטי דמוקרטי.
יצחק זמיר: באמת, מוטב כבר לתת את החקיקה הזאת בידי הממשלה ולא לעשות הצגה של כאילו דמוקרטיה, שאף אחד לא מקבל אותה ברצינות ולכן היא הצגה מאוד לא מכובדת מצד הכנסת.
יצחק זמיר: הרע בחוק הזה הוא לא רק בכך שמנצלים את ההזדמנות הזאת, שחברי הכנסת לא יכולים ללמוד את המאטריה, לא יכולים לדון, לא יכולים כמעט להשפיע, כדי להעביר חוקים שלא קשורים לתקציב, אלא קשר לכאורה, קשר רופף, אלא גם בהזדמנות הזאת, בצד רפורמות חשובות, בצד תרומה כלכלית, מעבירים חוקים ללא מחשבה, באופן חפוז מתוך שיקולים זרים ופסולים.
יצחק זמיר: אלה דברים חריפים ואני רוצה לתת לכם רק דוגמא אחת, שאותה אני מכיר באופן אישי.
יצחק זמיר: לפני שנתיים, בהצעת חוק ההסדרים, בטיוטה, היתה בין מאות סעיפים סעיף פשוט שאומר שמבטלים את בתי הדין לעבודה.
יצחק זמיר: במהלך הדברים הרגיל היו מבטלים את בתי הדין לעבודה.
יצחק זמיר: למה?
יצחק זמיר: האוצר הציע ועמד על זה.
יצחק זמיר: למה הוא הציע את זה?
יצחק זמיר: היו שני הסברים הסבר אחד היה שביטול בתי הדין יחסוך למדינה 5 מיליון שקל.
יצחק זמיר: זה התשלום שמשלמים לנציגי - - -
קובי הבר: כבוד השופט זמיר, זה לא היה הטיעון שמישהו אמר וזה גם לא הגיע לחקיקה.
יצחק זמיר: אני אגיד לך למה זה לא הגיע לחקיקה.
יצחק זמיר: במקרה נתתי דוגמא שאני מכיר.
משה גפני: הממשלה אישרה את זה.
קובי הבר: זה לא הגיע לקריאה ראשונה.
ראובן ריבלין: זה לא הגיע כי לא הסמכנו להניח את זה על שולחן הכנסת.
יצחק זמיר: זאת היתה הצעה של משרד האוצר.
יצחק זמיר: משרד האוצר נלחם עליה.
יצחק זמיר: הייתי מעורב בתהליך הזה ולכן אני יודע למה.
יצחק זמיר: התשובה האחת, שאותה היו מוכנים לתת, שזה יחסוך כסף 5 מיליון שקל בשנה.
יצחק זמיר: אני שמעתי את זה מהאוצר במו אזני.
יצחק זמיר: התשובה השניה היתה שהיו שתיים או שלוש החלטות של בית הדין הארצי לעבודה שהאוצר לא אהב.
יצחק זמיר: דיברתי עם אנשי האוצר ואלה ההסברים ששמעתי, ולא נתנו לי שום הסבר אחר.
יצחק זמיר: מה שקרה הוא שבתוך המערכת המשפטית היתה התקוממות נגד ההצעה, וכהסדר של פשרה גייסו את שר המשפטים והחליטו להקים ועדה ציבורית שתבדוק את הנושא.
יצחק זמיר: יכול להיות באמת שראוי לבטל את מוסד בית הדין לעבודה.
יצחק זמיר: זה מוסד שקיים 30 וכמה שנים, מוסד חשוב.
יצחק זמיר: אולי הוא לא מתפקד טוב?
יצחק זמיר: אולי כדאי לבטל אותו?
יצחק זמיר: האם האוצר עשה איזשהו דיון בנושא הזה?
יצחק זמיר: האם הוא בדק את זה?
יצחק זמיר: התשובה היא לא, משום שההצעה היתה הצעה חפוזה, הצעה בלתי רצינית.