GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יצחק זמיר: אז הקימו ועדה ציבורית, שאני ישבתי בראשה, שבדקה את הנושא הזה.
יצחק זמיר: כל החברים בוועדה, אחרי ששמעו את כל ראשי המשק, הבינו מלבד האוצר לא היה גורם אחד שאמר לבטל את בית הדין לעבודה.
יצחק זמיר: משרד האוצר, שהוזמן להופיע לוועדה, ביטל את ההופעה שלו משום שהוא ידע שהוא היחיד בעמדה הזאת.
יצחק זמיר: ארגוני העובדים, ארגוני המעסיקים, כל הארגונים החברתיים.
יצחק זמיר: היום, אחרי הדוח של הוועדה הזאת שאמר שבית הדין לעבודה הוא מוסד חשוב מאוד חברתית, איש לא מדבר על זה.
יצחק זמיר: אבל זאת הצעה שהיתה בחוק ההסדרים, שבמהלך הדברים הרגילים היתה יכולה לעבור.
יצחק זמיר: מה ההצדקה לכלי הזה, להליך הזה?
יצחק זמיר: יש שתי הצדקות להליך הזה.
יצחק זמיר: אחת, שזה הכרח ואין ברירה.
יצחק זמיר: אני חייב לומר, עם כל הכבוד, שאני לא משוכנע.
יצחק זמיר: אני לא מוכן לקבל אמירה כזאת כאמירה משכנעת.
יצחק זמיר: בניסיון שלי עם הממשלה, בהקשרים שונים, שמעתי יותר מפעם אחת אין ברירה, מוכרחים, גם במישור הכלכלי, גם במישור הביטחוני, גם במישורים אחרים, ואחר כך התברר שיש ויש ברירה.
יצחק זמיר: העובדה היא, והשופט חשין אמר, שעד 1985 חיינו בלי זה.
יצחק זמיר: אף אחד לא העלה על דעתו, אילולא שעת החרום של 1985, יכול להיות שלא היה לנו חוק הסדרים.
יצחק זמיר: עובדה נוספת היא שבשנים האחרונות, כשהחלה להישמע הביקורת החריפה על חוק ההסדרים, בהקשרים שונים, לרבות מבית המשפט העליון, חל שינוי, וסעיפים רבים מאוד שמקודם היו בחוק ההסדרים, מפני שלא היתה ברירה, פתאום יצאו מחוק ההסדרים וחלו כל מיני שינויים.
יצחק זמיר: פתאום התברר שיש ברירה, לא מוכרחים.
יצחק זמיר: לא את כולם הוציאו אבל הרבה מאוד הוציאו – יש ברירה.
יצחק זמיר: אני לא מאמין שאין ברירה, אני צריך הוכחות יותר טובות.
יצחק זמיר: ההסבר השני, הוא מבחן התוצאה - חוק ההסדרים הביא לתוצאות טובות.
יצחק זמיר: אני לא חולק על זה שחוק ההסדרים הוא מאוד נוח ויעיל מבחינת האוצר ושהוא הביא לביצוע רפורמות שאולי אחרת לא היו מתבצעות.
יצחק זמיר: אבל, מבחן התוצאה, איזה תוצאה?
יצחק זמיר: התוצאה הכלכלית.
יצחק זמיר: זה הדבר היחיד שעומד על הפרק?
יצחק זמיר: והדמוקרטיה לא עומדת על הפרק?
יצחק זמיר: וערכים לא חשובים?
יצחק זמיר: ולמה מבחן התוצאה רק במבחן הכלכלי?
יצחק זמיר: למה שלא נעשה את זה פעם במישור הביטחוני ובמישור החברתי, גם שם אפשר להשיג תוצאות הרבה יותר טובות כשהכנסת תוכל לדון בדברים.
יצחק זמיר: אגב, אני לא יודע באיזו יסודיות בודקים את הצעת החוק הזאת בממשלה.
חיים אורון: הרבה פחות ממה שפה.
חיים אורון: אני ישבתי בשני תקציבים.
חיים אורון: בממשלה זה עובר ביומיים כשהשרים ברובם עוסקים בלעשות איתך משא ומתן איך לסגור את החלק שלהם על התיק שלהם.
קובי הבר: לא מתכוונים לישיבה של יום ראשון.
קובי הבר: מתכוונים לתהליך העבודה.
חיים אורון: סליחה, אני מתכוון לישיבה של יום ראשון.
משה גפני: אני ישבתי עם הרבה שרים על התקציב שהבאתם בחוק ההסדרים, והם לא יודעים מהחיים שלהם.
יצחק זמיר: אני רוצה לסיים ולומר.
יצחק זמיר: זה חוק טוב לאוצר זה חוק רע לכנסת ולמדינה.
יצחק זמיר: גם באוצר לא אמרו שהם מוכרחים את החוק הזה, אלא שהם צריכים אלטרנטיבה.
יצחק זמיר: כל זמן שהחוק הזה, המכשיר הזה יהיה קיים, לא תהיה אלטרנטיבה.
יצחק זמיר: אם יבטלו אותו, תהיה אלטרנטיבה, ברוח הדברים של פרופסור נאמן או בדרך אחרת.
יצחק זמיר: אבל צריך לבטל אותו כדי שתהיה אלטרנטיבה.
ראובן ריבלין: עד 1985 ולאחר מכן עד 1992 היתה הפרדת רשויות.
ראובן ריבלין: החטא הקדמון הוא משנת 1985.
ראובן ריבלין: היועץ המשפטי דאז, מלומד, חכם ואדם משכמו ומעלה בא והתכוון לתת לממשלה מגן מול הצרכים שהו ולא חרב.
ראובן ריבלין: וכבר באותה חקיקה של חוק ההסדרים הראשון, שכל כוונתו היתה, חד פעמית, לאפשר מגן ולא חרב, הביא השר שחל את כל הרפורמה במשק האנרגיה בישראל.
מישאל חשין: לא רציתי לומר את זה.
מישאל חשין: אני ייצגתי את חברות הדלק וזה מה שהיה.
ראובן ריבלין: לכן, כבוד השופט זמיר, אני עכשיו מבין היטב מה שאומרים: מה שרואים מפה לא רואים משם.
ראובן ריבלין: הדבר השני, נכון שבמשך השנים בית המשפט חייב וצמצם וגרם רק לדבר אחד, שהשכילו חכמי האוצר להבין שחוק הסדרים לא יוכל לעבור מבלי שיוציאו ממנו משהו.
ראובן ריבלין: לכן הם הכניסו עיזים שיוכלו להוציא אותן.
ראובן ריבלין: וכך אנחנו חיים ומסתובבים סביב עצמנו.
ראובן ריבלין: יותר מכך, נוצרה אידיאולוגיה, כבוד השופט חשין, שאחרי שאציג אותה אבקש ממך מענה לגבי הסיפה של פסק הדין, שקראתי אותו בעיון, כי הוא היה מכוון אלי.
ראובן ריבלין: במקרה אני מילאתי את התפקיד באותה עת וקיבלתי את דרישת השלום ממך.
ראובן ריבלין: הממשלה למדה מבית המשפט הגבוה לצדק שצריך שתהיה לה לא רק סמכות שיורית, כאשר אין סמכות אחרת, אלא גם כאשר הסמכות שהיא נותנת לעצמה יעילה מכל סמכות אחרת.
ראובן ריבלין: חוק ההסדרים, לפי הקונספט החדש, שבו נאמר שממשלה לא רק שזכותה למשול אלא חובתה למשול/, הביאה למצב שבו היא אמרה: הדרך היעילה ביותר הנמצאת בידי, מבחינת הליכי החקיקה בכנסת, היא בצורת חוק ההסדרים.
ראובן ריבלין: חוק ההסדרים הפך לחוק לכל דבר, לפי השקפת עולים, שהביא בצורה הגלויה ביותר, כאשר ערכנו דיונים כאלה, רק במסגרות יותר קטנות – ראש הממשלה ושר האוצר בנימין נתניהו.
ראובן ריבלין: זה דבר לגיטימי לחלוטין.
ראובן ריבלין: הכנסת היא כנסת.
ראובן ריבלין: דרך אגב, הם גם הביאו דוגמאות לחוקים שבמהלך עניינים רגיל נתקבלו על ידי יושב ראש הישיבה, שהוא היה גם היושב ראש וגם הוועדה, וכל מיני התרסות כאלה ואחרות כלפי הכנסת.
ראובן ריבלין: אבל, ברור שהממשלה רואה היום בחוק ההסדרים חוק שהוא חיוני מבחינתה להעברת רפורמות שלא יכולות לעבור במהלך עניינים רגיל.
ראובן ריבלין: יותר מכך, ואמרתי זאת גם בבוקר, האוצר פעמים רבות, כאשר הוא יודע שקצרו ידיו מלהושיע נגד ולהתמודד עם חוקים שהוא לא רוצה לקבל מבחינה תקציבית, אם כי הכנסת הגבלה עצמה בצורה מוחלטת כאשר היא קבעה שכל חוק שעלותו התקציבית היא מעל 5 מיליון שקלים, חייבים תמיכה של 50 חברי כנסת.
ראובן ריבלין: זה מנע חקיקה בשנים האחרונות בצורה דרסטית.
ראובן ריבלין: זאת אומרת, הכנסת הגבילה את עצמה כלפי הממשלה ולא להפך.
ראובן ריבלין: המדיניות הזאת יוצרת מצב שבו הממשלה רואה בחוק ההסדרים אמצעי לקידום ענייני השלטון בצורה הלגיטימית ביותר.
ראובן ריבלין: שאלתי היא, ודנו בזה בבוקר לאחר שד"ר עפרוני הביעה את עמדותיה, האם הדרישה שניתנה לכנסת, באמצעות פסק הדין הזה, היא סימן ואיתות לכנסת שאם היא לא תמצה את סמכויותיה הבלעדיות, בית המשפט הגבוה לצדק, יתערב?
ראובן ריבלין: כי אם לא תהיה הבנה מצד הממשלה שבמבחן הפרדת הרשויות באה הרשות השופטת ואומרת עד כאן, יכול להיות שאנחנו יכולים למצוא עצמנו במצב שבו כאשר האופוזיציה והקואליציה יתחלפו, זה ימשיך להיות.
ראובן ריבלין: בכל פעם שנהיה באופוזיציה נהיה נגד ובכל פעם שנהיה בקואליציה נהיה בעד.
ראובן ריבלין: ואלה שתמיד באופוזיציה תמיד יהיו נגד.
ראובן ריבלין: אני רואה בזה סכנה רבה.
ראובן ריבלין: אני רוצה לשאול: האם זה ראוי, גברתי היושבת ראש, וגברתי היועצת ראש, שבכלל נקבל הוראה מגוף אחר, שהוא יבוא ויורה לנו ואחר כך אנחנו נבוא ונאמר: "אוי לנו מיצרנו ואוי לנו מיוצרנו", כי כבודה של כנסת שמחלה על כבודה, כבודה אינו מחול.
ראובן ריבלין: לא כלפי אלה ולא כלפי אלה.
ראובן ריבלין: האם לא ראוי שאנחנו נבוא ונאמר בצורה חד משמעית: "הרף לכם"?
ראובן ריבלין: כי אם לא נבין את העניין הזה אנחנו נימצא במצב שבו אנחנו נתבטל כלפי הרשות המבצעת וכלפי הרשות השופטת.
ראובן ריבלין: ומאידך זיל וגמור.
רוחמה אברהם-בלילא: אני מודה על שאלתך.
רוחמה אברהם-בלילא: היית בתחילת הדון ושמעת את תחילת דבריי.
רוחמה אברהם-בלילא: אמרתי שלאחר יום העיון המרתק שעברנו היום, כוונתי בוועדת הכנסת להמשיך דיונים כאלה לשינוי התקנון וליצור מסגרת שתיתן מענה של התנהלותה של הכנסת, וועדת הכנסת, אל מול הממשלה וחוק התקציבים.
רוחמה אברהם-בלילא: כאשר אני לא פוסלת את הצעתו של פרופ' נאמן, לצורך העניין.
ראובן ריבלין: הצעתו של פרופ' נאמן היא מצוינת, רק את הפרשנות ייתן לך יצחקי.
ראובן ריבלין: כל חוק ההסדרים עומד בהגדרה שלו.
3261: חבר הכנסת ריבלין, ההצעה שלי מגבשת שהקריטריונים ייקבעו בתקנון הכנסת, מה יכול להיכלל בגדר ההצעה של חלק מחוק התקציב, פרק ב' של חוק התקציב.
חיים אורון: אני רוצה להתייחס להצעה של פרופ' נאמן.
חיים אורון: אני מציע שנמקד את המחלוקת בין חברי הכנסת במקום שבו היא נמצאת.
חיים אורון: דרור שטרום הגדיר את שלושת המעגלים.
חיים אורון: אין מחלוקת שאי אפשר חוק תקציב מבלי חוקים נלווים שהם עולים מתוך חוק התקציב ומחויבים לו.
חיים אורון: נתנו כאן דוגמאות של חוק מע"מ ועוד דוגמאות.
חיים אורון: אין גם פה מחלוקת שאין שום הצדקה שבעולם, לדון במבנה קופת החולים או בדירקטוריון של קופת החולים דווקא בחוק ההסדרים.
חיים אורון: הויכוח הגדול הוא הויכוח עם קובי והמניע העיקרי לחוק ההסדרים הוא מה שקוראים פה בלשון נקיה השינויים המבניים והרפורמות.
חיים אורון: זאת המחלוקת הגדולה.
חיים אורון: פרופ נאמן, יצרת פה קומה שניה ואני רוצה בינתיים וילה עם קומה אחת, לא קוטג'.
חיים אורון: הקומה השניה שבה מופיעים השינויים המבניים, איך היא שייכת לכאן?
חיים אורון: למשל, הכלי ישנו - השנה, בכנסת הנוראית הזאת היו ארבעה שינויים מבניים מהקשים ביותר, וקובי יעיד על כך.
חיים אורון: היתה רפורמת בכר, היו שתי רפורמות במס.
חיים אורון: היה גם דיון, שהיו בטוחים שעליהם יפלו השמיים, וזה הדיון על השמיים הפתוחים.
חיים אורון: שמיים פתוחים עברו בהצבעה על חוק ההסדרים פה אחד.
חיים אורון: מה המסוכן בשינויים מבניים?
חיים אורון: המסוכן בשינויים המבניים שבדרך כלל זה, רפורמה, זאת מילה עדינה.
חיים אורון: למשל, מה שעשו עם מועצות הייצור.
חיים אורון: זאת רפורמה טוטאלית של החקלאות, ידעו שכל החקלאים מתנגדים לה, מהסקטור הפרטי עד הסקטור הקיבוצי ועשו מהפכה.
חיים אורון: סליחה, בוא לכנסת, תתמודד, תריב על אותם 5 מיליון של כספים הללו.
חיים אורון: אתה רוצה לעשות חקלאות אחרת?
חיים אורון: תבוא.
חיים אורון: שום קטר שני לחוק התקציב שהדבר העיקרי שבו, ואי אפשר לברוח מזה, המכשלה הגדולה של חוק ההסדרים היא שבסוף אני מצביע בהצבעה אחת וב-98% מהמקרים באופוזיציה נגד, כולל נגד שמים פתוחים שמאוד הייתי בעד, אבל מכריחים אותי להצביע נגד שמים פתוחים כי זה בא כרוך עם קיצוץ קצבאות.
חיים אורון: אני מבקש את הזכות האלמנטארית שלי, כחבר כנסת, הפעם כחבר כנסת יחיד, לא של מפלגה, להצביע את דעתי בקריאה שלישית על שמים פתוחים, שהציבור שמצביע לי ישפוט אותי על פי עמדתי בשמים פתוחים וישפוט אותי על פי קצבאות ילדים.
חיים אורון: אל תקשור לי שמים פתוחים עם קצבאות ילדים.
חיים אורון: כל זמן שלזה אין תשובה, אני לא מוכן לשלם את המחיר הזה, גם על פני יעילות, לכאורה, עם הוכחות שאפשר להתמודד עם זה.
חיים אורון: אני חושב שבחלק גדול מהמקרים, האנטגוניזם להצעות חוק, כולל רפורמות, וזה הוכח בוועדת בכר, הן הרבה יותר קטנות כשמתנהל דיון ממושך לגופו בוועדה הרלוונטית ולא שזה בא בחוק ההסדרים, מה שמכריח את חברי הכנסת בעצם לפעול מעבר לעמדה שלהם, כי זה חלק מהמאבק של להפיל או לא להפיל את התקציב.
חיים אורון: לכן, בואו נלך להסדר שאומר: קודם כל מוציאים את הכל.
חיים אורון: בית המקדש לא נבנה ביום אחד.
חיים אורון: יכול להיות שאחרי 3-4 שנים של ניסיון, נראה שזה לא נורא ואפשר לבנות את הקומה השניה.
חיים אורון: אבל לא נחקה את המערכון של הגשש "הקפיטריה בטבריה" ששם התחילו מהדוד ולא מהיסודות.
חיים אורון: הבעיה הגדולה שלנו, כרגע, היא ביסודות.
חיים אורון: לכן צריך חוק תקציב.
חיים אורון: אין לי בעיה עם השם פרק ב' בחוק התקציב, שהוא חוק הסדרים מצומצם, וכל השאר בחוץ.
חיים אורון: אם אחרי כמה שנים יתברר שאפשר לאחד יותר, יאוחד.
משה גפני: אני רוצה לשאול, השופט חשין, לגבי כבודה של הכנסת.
משה גפני: תראה, אני לא מעט שנים נמצא בכנסת.
משה גפני: אני אומר לך שנעשית פה עבודה סיזיפית, קשה, אפורה.
משה גפני: עבודה שנעשית בוועדות הכנסות ומתנהלת פה באופן מסודר ונורמלי.
משה גפני: כמו רבים מחבריי העברתי כאן לא מעט חוקים.
משה גפני: בתקשורת לא מתפרסם על זה, מתפרסם בתקשורת רק אם אני מדבר משהו נגד בית המשפט העליון, ואז אני מקבל כותרות גדולות.
מישאל חשין: גם אם תדבר בעד, אני מבטיח לך שזה יתפרסם.
משה גפני: אם אני אהיה בעד, יכתבו עלי ב"יתד נאמן".
משה גפני: נעשית כאן עבודה שהיא עבודה חשובה, רצינית.
משה גפני: רוב החוקים שהעברתי היו בניגוד לעמדת הקואליציה, גם כשהייתי בקואליציה.
משה גפני: זאת עבודה מקצועית עם מומחים ועם הכל.
משה גפני: הנושא של חוק ההסדרים הוא גם עצלנות וגם המצאה מאוד רעה שמוציאה את דיבתנו רעה גם בעיני בית המשפט העליון וגם בעיני הציבור.
משה גפני: הרי באמת חלק גדול מחוק ההסדרים, כפי שאמר ג'ומס, אפשר להעביר בחקיקה רגילה, עם עבודה יסודית בוועדות.
משה גפני: העניין הוא שיש דברים שבהם אתה יודע שאתה מצביע על חוק ההסדרים, אתה לא מצביע על החוקים לגופם.
משה גפני: אתה מצביע אם הממשלה תתקיים או לא.
משה גפני: כאשר יש לך נושא שעומד על סדר היום הציבורי, אתה מצביע לא על הנושא הכלכלי שעומד בעצם חקיקת החוקים אלא על הנושאים המדיניים, שהם עומדים ביסוד הממשלה.
משה גפני: היום אני מסכים עם כל הדברים שאמרת.
משה גפני: בלי נדר, אני לא מתחייב לעתיד, אבל זה נכון להיום.
משה גפני: האמירות שלך והאמירות גם של השופט זמיר ושל פרופסור נאמן – אגב, היו כאן מנכ"לי משרד האוצר, שהביאו לפה חוקי הסדרים, ומדברים היום כנגד חוק ההסדרים.
משה גפני: המציאות הזאת היא באמת, לפי דעתי - - -
מישאל חשין: חבר הכנסת גפני, חכה עד שתיכנס לקואליציה.
משה גפני: אני בקואליציה עשיתי את זה.
משה גפני: אני ילד שובב גם בקואליציה.
משה גפני: אני מצטרף לשאלה של חבר הכנסת ריבלין.
משה גפני: האם לפי דעתך, כמי שהיה במערכת המשפטית שנים רבות, האם אתה סבור שיהיה אי פעם, בטווח הנראה לעין או בטווח הרחוק יותר, שבית המשפט העליון יתערב בחקיקת בכנסת בחוק הסדרים?
משה גפני: האם יכול להיות מצב שבית המשפט העליון, בגלל המציאות שבה הכנסת תאשר חוקי הסדרים מהסוג הזה שמונח לפנינו – אגב, אני אומר לקובי הבר שזה לא יאושר.
משה גפני: חלק גדול יצא החוצה.
משה גפני: האם בית המשפט העיון, לפי דעתך, יתערב?
ראובן ריבלין: האם האמירה היתה איתות?
משה גפני: תמצית השאלה היא האם ההחלטה של בית המשפט היא החלטה שעליה מסתמכים לאורך השנים, שלא מתערבים בעבודת החקיקה, אומרים את הדברים החמורים שאומרים, או שמא מדובר בתחילת תהליך שהפעם אמרנו אל"ף, בי"ת גימ"ל, ובפעם הבאה או בעוד שני פעמים, נאמר שהחקיקה הזאת פסולה?
מישאל חשין: לגבי העתיד לבוא, אתה חבר הכנסת גפני למי ניתנה הנבואה.
מישאל חשין: אינני יודע מה בית המשפט יחליט, אני אינני היום בבית המשפט.
מישאל חשין: העתיד הוא לוט בערפל ואיננו יודעים.
מישאל חשין: לגבי פסק הדין הזה.
מישאל חשין: ביחס שבין הכנסת לבית המשפט.
מישאל חשין: מה קורה כאשר הכנסת אומרת: "התכוונתי לדבר כזה", ובית משפט אומר: "אני מפרש את החוק כך וכך".
מישאל חשין: אמרתי באחד מפסקי הדין: "משל למה הדבר דומה?
מישאל חשין: לבית מאפה שהנחתום, והוא בלבד, מחליט על עיסתו.
מישאל חשין: הוא יחליט מה ייאפה ואם ייאפה.
מישאל חשין: אבל משיצא המאפה מהתנור, אין הנחתום מעיד על עיסתו אלא הצרכן".
מישאל חשין: אותו דבר לגבי הכנסת.
מישאל חשין: הכנסת חוקקה חוק, לאחר מכן פירוש חוק הכנסת, טעמו של המאפה, לבית משפט.
מישאל חשין: לגבי השאלה שלך.
מישאל חשין: בית המשפט אמר את שלו.
מישאל חשין: אני אינני פרשן של בית המשפט, אתה תפרש את בית המשפט.
מישאל חשין: מה שאמרנו אמרנו.
מישאל חשין: בית המשפט מדבר בהחלטות.
מישאל חשין: אני לא אומר מה בית משפט החליט או לא החליט.
מישאל חשין: רמזתי קודם, בתחילת דברי, ואמרתי שיש דברים שחשבתי בלבי – הרי בית משפט לא נועד כדי לתת המלצות ולתת עצות טובות.
מישאל חשין: זאת אחת הדוגמאות הטובות שאפשר להביא גם בסמינרים באוניברסיטה וגם בויכוחים ציבוריים לגבי מידת הריסון שבית המשפט נוטל על עצמו.
מישאל חשין: כיוון שהדבר הזה, אני יכול לדבר על עצמי, אני באמת נוח לכעוס ונוח לרצות.
מישאל חשין: אני נורא כעסתי על הדבר הזה.
מישאל חשין: ידעתי ששר החקלאות רוצה לבטל את האוטונומיה של כל הרשויות האלה.
מישאל חשין: הוא מרכז בידיו את הסמכויות, ונציגיו באו וטענו שיש שם דמוקרטיה, ועכשיו היא תתחיל להשתולל.
מישאל חשין: ידעתי שהדברים אינם אמת.
מישאל חשין: זה מה שהוא רצה וזה עבר בחוק ההסדרים.
מישאל חשין: רפורמה אדירה מבנית בכל חיי החקלאות, וכאן מעבירים את זה צ'יק צ'אק בחוק ההסדרים.
מישאל חשין: זה היה מעליב, אני נעלבתי בשביל הכנסת.
מישאל חשין: יחד עם זאת, הסכמתי, והסמכנו שלושתנו, הנשיא ברק, הנשיאה דהיום בייניש ואנוכי, שלא להתערב בדבר הזה.
מישאל חשין: מה יהיה בעתיד לבוא?
מישאל חשין: ימים יגידו, אינני יודע.
מישאל חשין: יש דוגמא נוספת, שאינני רוצה להזכיר אותה, שאנחנו קשורים בה במקום אחר שיכול להיות שיתערבו, אינני יודע, יכול להיות שכן ויכול להיות שלא.
מישאל חשין: באמת אינני נביא.
מישאל חשין: אני לא הייתי רוצה שנגיע למצב הזה כיוון שזה מצב לא נעים, זה מצב שבמובן מסוים זה התחככות של פיצוץ.
מישאל חשין: חבר כנסת ריבלין אומר: "אל נגיע, אל תביאנו לידי ניסיון".
מישאל חשין: שלא נגיע למצב הזה בכלל, ואני מאוד מקווה שלא נגיע למצב הזה.
מישאל חשין: תמיד יהיה מתח בין הרשות המחוקקת והמבצעת והשופטת ובינן לבין עצמן.
מישאל חשין: תמיד יהיה מתח אבל זה מתח בריא, מתח טוב, מתח פורה ומפרה.
מישאל חשין: אבל כאן, כשהמתח עולה ועולה, כמו בחיי משפחה, הוא כביכול להביא לפיצוץ ולרתחה והתבשיל מוקדח, אני מקווה שלא.
מישאל חשין: אין לי תשובה לשאלה הזאת, לא לעתיד, ולגבי פסק הדין, הוא מדבר בעד עצמו.
דוד טל: מר נאמן, אני רוצה להתייחס להצעה שלך.
דוד טל: ראה, לאורך השנה, וניקח כדוגמא את ועדת העבודה הרווחה והבריאות, היא דנה בנושא של גזזת ובריאות.
דוד טל: הוועדה הופכת להיות יותר פרופסיונאלית בנושאים האלה, היא מכירה את הנושאים ומתמחה בהם.
דוד טל: ועדת הכנסת זה לא מועצת חכמי התורה או מועצת חכמי הכנסת, שאצלנו בוועדה נדון בזה ונעביר את זה כהמלצה לוועדת הכספים.
דוד טל: אני סבור שנכון שהוועדה הרלוונטית, שמתעסקת בנושאים הללו כל השנה, הם יצטרכו גם לפסוק בעד או נגד ולא צריך להעביר את זה לכספים.
דוד טל: אני רוצה לומר לגבי דבריו של השופט זמיר.
דוד טל: אני חושב שזאת שערוריה בכל קנה מידה.
דוד טל: אני סברתי לתומי, ואני מכיר את המקרה מפני שאני מאוד רציתי שבתי הדין לעבודה יישארו על כנם, אבל רק משום שפסיקתם של בתי הדין לעבודה לא היתה נוחה לאנשי האוצר, לכן זה היה ארגומנט שרצו לפרק אותו?
דוד טל: זה לדעתי - - -
קובי הבר: זה לא נכון ברמת העובדות.
ראובן ריבלין: קובי צודק.
דוד טל: שמעתי מה שנאמר על ידי הפרופסור זמיר.
קובי הבר: מה שאמר השופט זמיר זאת האשמה חמורה, אבל לא נוחה.
דוד טל: אם אני, כאיש ש"ס, הייתי רוצה לבטל את בית משפט העליון בגלל פסק כזה או אחר, היו תולים אותי ברחובה של עיר.
דוד טל: מה?
דוד טל: אנשי האוצר?
דוד טל: פקידים בכירים ככל שיהיו, אומרים דבר כזה על בתי דין לעבודה?
3261: הסיבה שהצעתי שתהיה המלצה היא משום שוועדת הכספים תוכל לראות את כל ההשלכות מכל הוועדות ואת ההשפעות שלהם על התקציב.
3261: אי אפשר שכל ועדה תחליט בנושא תקציב בלי שיראו את ההשלכות של זה.
3261: יחד עם זאת, אין לי ספק שלהחלטות או להמלצות של הוועדה הרלוונטית יהיה משקל רב בדיוני ועדת הכספים, אין ספק בזה.
3261: צריך לעשות פה נקודות איזון, צריך לאזן בין הדברים.
3261: ההצעה לבטל כליל את כל נושא חוק ההסדרים, לפי דעתי לא מציאותית.
3261: אי אפשר להעביר תקציב מדינה.
3261: מצד שני, השארת המצב הקיים גם כן לא מציאותית.
3261: אמר את זה, כמעט במלים מפורשות, השופט חשין היה מאוד זהיר בדבריו אבל התחושות שלי הן שאם הכנסת לא תעשה מייד שינוי במצב, תהיה התערבות של בתי המשפט.
3261: אני רוצה להדגיש לכם, אני עד היום זוכר את דבריי בישיבת הממשלה בנושא גיוס בחורי הישיבות.
3261: אני אמרתי לממשלה ולכנסת: "אם אתם לא תעשו הסדר בעניין, בית המשפט יתערב".
3261: רבותי, כשהכנסת משאירה נושא בשטח הפקר, יש התערבות, אין ואקום במדינה.
אביגדור יצחקי: גברתי היושבת ראש, יישר כוח על יום העיון הזה.
אביגדור יצחקי: מי שהופיע בפנינו באמת ברי סמכה גם בגלל ניסיונם וידיעתם.
אביגדור יצחקי: אני חושב שיום העיון הזה תרם גם לממשלה וגם לכנסת כדי שנחליט מה אנחנו עושים בעתיד.
אביגדור יצחקי: יש זווית שלא דיברו עליה בכלל.
אביגדור יצחקי: קודם כל, היום פעם ראשונה הבנתי למה אני חסיד כל כך גדול של חוק ההסדרים.
אביגדור יצחקי: הסביר לי את זה פרופ' זמיר וזאת מהסיבה שהייתי מנכ"ל משרד ראש הממשלה.
אביגדור יצחקי: הכלי הזה הוא יעיל ותורם מאוד מאוד לכלכלת ישראל.
אביגדור יצחקי: הרפורמות שנעשו, והכלכלה כמו שהיא היום, עברה בחוק ההסדרים.
אביגדור יצחקי: אני חושב שלכנסת יש גם איזושהי תרומה לזה שחוק ההסדרים נשמר כל הזמן.
אביגדור יצחקי: לפעמים צריך גם מגן לממשלה שאם יושב בראש ועדה איזה לוביסט או מישהו שדואג לחברה מסוימת ותוקע את הרפורמה של הממשלה.
אביגדור יצחקי: צריך שיהיה לוח זמנים ברור, כמה זמן יש לכנסת על מנת לעשות את הדברים האלה כי אחרת אנחנו יכולים לייצר מצב שבו, אדם אחד בודד, שבמקרה הוא ראש ועדה, מגיע למצב שחוק לוקח שנים.
אביגדור יצחקי: לכן אני חושב שאם הכנסת תהיה יעילה יותר, תהיה ערה יותר ולא תהיה נתונה לכל מיני לחצים כאלה ואחרים, ותעביר את הדברים בלוח זמנים סביר, חוק ההסדרים יתייתר מאליו.
רוחמה אברהם-בלילא: אבקש את התייחסותה של שילה הטיס-רולף לגבי חוק ההסדרים במדינות אחרות בעולם.
שילה הטיס-רולף: הוזכר כאן שיש עוד מדינות בעולם ששם יש חוק הסדרים.
שילה הטיס-רולף: אלה לא מדינות רבות אבל יש מדינות ששם זה בדיוק כמו אצלנו.
שילה הטיס-רולף: אחת מהן זאת בלגיה, ששם הגבילו את זה קצת באמצעות התקנון.
שילה הטיס-רולף: מכיוון שהם טוענים ש- 20% או 30% לא שייכים לתקציב וצריך לדאוג להוציא אותו מחוק ההסדרים.
שילה הטיס-רולף: מקום אחר שזה קיים זה באיטליה.
שילה הטיס-רולף: שם לא אוהבים את החוק הזה אבל באמת הוא נדון בהרבה ועדות.
שילה הטיס-רולף: הוא מגיע לוועדת התקציב וצריכים להביא את זה למליאה עד תאריך מסויים.
ראובן ריבלין: זאת אומרת, דיון בוועדה הייעודית אין אפשרות לוועדת הכנסת לבוא ולהחליף.
ראובן ריבלין: הסכנה שמדבר עליה יצחקי היא סכנה נכונה כי התוצאה תהיה שהקואליציה תיקח את כל הוועדות.
ראובן ריבלין: כי אם תהיה אפשרות לחבר אופוזיציה לעשות שימוש לרעה בתפקידו כיושב ראש כדי לעשות פיליבאסטר, צודק יצחקי.
ראובן ריבלין: זאת אומרת, האיזונים והבלמים מצריכים חוקי משחק ברורים.
נורית אלשטיין: גם במקומות שזה קיים יש מגבלות, אין מצב כמו בארץ.
ראובן ריבלין: צריך שיושב ראש כנסת יידע שלמרות שהוא בא מהממשלה מחובתו לא להפריע לממשלה.
ראובן ריבלין: אין הוא ידה הארוכה של הממשלה אלא הוא האדם שעומד בראש המוסד שהוא לעומתי לממשלה גם כאשר הוא עוזב.
שילה הטיס רולף: בספרד היה במשך למעלה מ-10 שנים חוק הסדרים.
שילה הטיס רולף: הוא הוכנס בהתחלה בגלל בעיות חוקתיות והוא תפח ותפח.
שילה הטיס רולף: לפני שנתיים הוא בוטל, פשוט העיפו אותו.
שילה הטיס רולף: ראש הממשלה התמודד בבחירות על בסיס זה שהוא מעיף אותו.
שילה הטיס רולף: שאלתי מה קורה היום.
שילה הטיס רולף: כל מה שקשור לסעיפים של התקציב חזר לחוק התקציב, ושם אולי יש בעיה חוקתית.
שילה הטיס רולף: את השאר התחילו להעביר אחד אחד בתור חוקים רגילים.
שילה הטיס רולף: הם עוד לא יודעים ב-100% אם זה עובד או לא, אבל שם זאת היתה החלטה פוליטית.
שילה הטיס רולף: בדקתי במדינות אחרות, שאין להן כזה, אבל אם היה יכול להיות חוק כזה?
שילה הטיס רולף: ברוב המדינות יכול היה להיות חוק כזה.
שילה הטיס רולף: יש מעט מאוד מדינות שיש להם מה שנקרא "single subject rull" שבעצם אומר שאי אפשר להכניס יותר מנושא אחד לחוק.
שילה הטיס רולף: אבל ברוב המדינות התשובה שקיבלתי היא שזה לא נעשה.
שילה הטיס רולף: זאת אומרת, זה לא דבר נכון.
שילה הטיס רולף: אבל גיליתי גם שזה קורה כאשר יש משבר.
שילה הטיס רולף: חוקים כאלה מופיעים כשיש משבר ואז קשה להיפטר מהם כי האוצר ראה כי טוב.
קובי הבר: הערה אחת לשופט זמיר.
קובי הבר: ההערה לא קשורה לדיון אבל זאת הערה מאוד חמורה, כאזרח.
קובי הבר: אני יכול להגיד לך גם מאיפה צמח הרעיון למיזוג בתי הדין לעבודה עם בתי השלום המנהלי.
קובי הבר: זה לא קשור לפסיקות, לא קשור אם אנחנו אוהבים או לא אוהבים את הדבר הזה.
קובי הבר: בוודאות אני אומר לך, שזה לא נבע מהפסיקות.
קובי הבר: אני יכול להגיד לך גם מי מתוך המערכת המשפטית הוא זה שהגיע אלינו עם הרעיון הזה כדי לעשות את זה.
קובי הבר: אז חבל, פשוט, להאשים, שר אוצר או פקידי אוצר, שזה בגלל פסיקה ובגלל 5 מיליון.
קובי הבר: מההיכרות שלנו עם מערכת המשפט, מי שדואג למערכת המשפט זה אנחנו.
קובי הבר: זה לא הגיע לכנסת וזה לא היה בחוק ההסדרים.
קובי הבר: זה היה בדיונים בינינו לבין שר המשפטים.
רוחמה אברהם-בלילא: חבריי חברי הכנסת אני מבקשת לנעול את הישיבה של ועדת הכנסת אני מודה לכל אנשים ובמיוחד לפרופ' נאמן, שליווה אותנו מתחילתו של היום ועד סופו.
רוחמה אברהם-בלילא: בהחלט, אני יכולה לומר שזאת רק תחילתה של דרך.
רוחמה אברהם-בלילא: חברי חברי הכנסת, אני מודה לכם שהגעתם בהפתעה, לאור בקשתו של שר התחבורה לאפשר פטור לחובת הנחה להצעת חוק שתכף הוא יסביר אותה.
רוחמה אברהם-בלילא: אני פותחת את הישיבה כשעל ההצבעה יהיה קוורום של תשעה חברי כנסת לפחות.
רוחמה אברהם-בלילא: בבקשה, אדוני השר, אני וחברי הוועדה נשמח לשמוע מה הנימוק.
שאול מופז: הנושא הוא חובת ווי לנהג חדש והגבלה על הסעת נוסעים.
שאול מופז: אני אתן ועצת המשפטית שלנו להיכנס לפרטים.
שאול מופז: רצינו להגיע למציאות שונה של ווי של שישה חודשים.
שאול מופז: לצערי הרב זה לא הסתייע בוועדת השרים לחקיקה, ולכן נקלענו למציאות הנוכחית.
שאול מופז: על השתלשלות של הנושא אני אבקש ממ סיטון להציג.
מ סיטון: כמו שהבהיר השר מדובר בבקשה של הממשלה לפטור אותנו מחובת הנחה של הצעת החוק לתיקון פקודת התעבורה.
מ סיטון: הצעת החוק, כמו שהיא מוגשת לכנסת, כוללת למעשה שני עיקרים: הצעת החוק קובעת למעשה חובת ווי לנוהג חדש למשך שלושה חודשים מיום שהוא קיבל לראשונה רישיון נהיגה.
מ סיטון: מעבר לחובה להיות מלווה, האיסור להסיע יותר משני נוסעים בחלוף תקופת הווי ועד שגילו מגיע לגיל 21.
מ סיטון: צריך לציין שההוראות האלה כבר היו קיימות בפקודת התעבורה על תקן של הוראת שעה שנסתיימה אתמול.
מ סיטון: מה-1 בנובמבר 2004 ועד אתמול היתה הוראת שעה שעיגנה בפקודת התעבורה את שני העיקרים האלה.
מ סיטון: משום שהוראת השעה פקעה- - -
דוד אזולאי: התקשורת העירה אתכם?
מ סיטון: אנחנו מבקשים לקצר את לוחות הזמנים כך שבשבוע הבא ועדת הכלכלה של הכנסת כבר תוכל לדון בתיקון לגופו, ובכך לקדם כמה שיותר את ההך.
רוחמה אברהם-בלילא: אני עוברת להצבעה.
רוחמה אברהם-בלילא: מי בעד פטור מחובת הנחה?
רוחמה אברהם-בלילא: הצבעה בעד – פה אחד אושר לפטור מחובת הנחה את הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (מס' 77) (נוהג חדש), התשס"ז-2006
רוחמה אברהם-בלילא: הצביעו בעד 10, אין מתנגדים, אין נמנעים.
רוחמה אברהם-בלילא: אני נועלת את הישיבה.
רוחמה אברהם-בלילא: אני שמחה ישיבה שבועית נוספת של ועדת הכנסת.
רוחמה אברהם-בלילא: על סדר היום קביעת מסגרת הדיון להצעות להביע אי אמון בממשלה.
רוחמה אברהם-בלילא: יש לנו שלוש הצעות אי אמון.
רוחמה אברהם-בלילא: לאחר מכן אנחנו נתחיל את הדיון על התקציב.
רוחמה אברהם-בלילא: תיכף יש איזשהי הצעה שהיא מוסכמת עם הקואליציה והאופוזיציה.
רוחמה אברהם-בלילא: אני מודיעה כי ישנה הסכמה שביום רביעי הקרוב תהיה חקיקה פרטית.
רוחמה אברהם-בלילא: הכוונה היא שאנחנו נתחיל את הדיונים היום על התקציב בשעה שבע בערב עד אחת עשרה בלילה, ומחר בבוקר משעה אחת עשרה בבוקר.
רוחמה אברהם-בלילא: ההצבעה על התקציב בקריאה ראשונה תהיה לא לפני השעה שבע בערב.
רוחמה אברהם-בלילא: ראשית, אנחנו צריכים לקבוע את המסגרת של הצעות האי אמון.
רוחמה אברהם-בלילא: יש לנו שלוש הצעות לאי אמון.
רוחמה אברהם-בלילא: הצעה ראשונה היא הקיצוץ בתקציבי הישיבות ומוסדות התורה של יהדות התורה, האיחוד לאומי ומפד"ל.
רוחמה אברהם-בלילא: המועמד להרכיב את הממשלה הוא חבר הכנסת יעקב ליצמן.
רוחמה אברהם-בלילא: ההצעה השנייה היא דברי ראש הממשלה בעת סיור בצפון כי "חיזבאללה" לא מאיים ולא יאיים בעתיד על ישראל, של הליכוד.
רוחמה אברהם-בלילא: המועמד להרכיב את הממשלה הוא חבר הכנסת בנימין נתניהו.
רוחמה אברהם-בלילא: הנושא השלישי הוא מדיניותה כלפי האזרחים הערביים בכלל, ותושבי הכפרים הבלתי מוכרים בנגב, של רע"ם, תע"ל, חד"ש ובל"ד.